rj. GEELMUYDEN. M.-N. Kl. 



At saadannc iir(<.;(;liiia-s.si}4c V'arialioncr riicd Stanfl|Hinkl(-t ikkc n<^d- 

 vcndigvis skyldes den uniiddclbait underliggende Grunfl, frenigaar af Obser- 

 vationei-, s(jm til torskjellige Tider har været iidfort paa Isen i Kristiania- 

 l^jorden. Den første Række udlortcs i Marts 1870 af daværende Student 

 Kr. Getz, senere død som Overlærer paa Hamar. Han bestemte Misvis- 

 ningen dels paa 6 Punkter i Observatoriets Meridian (mellem Lindøen og 

 Land, en Strækning paa 17 — 1800 Meter), dels paa 5 i\mkter i en Tver- 

 linie over det sainine Strog. Under behørigt Hensyn til de samtidige 

 Observationer paa Observatoriet fandt han, at Afvigelserne mellem disse 

 Punkter indbyrdes vistnok ikke gik op til flere Grader, men dog nærmede 

 sig en halv Grad. Den nord-sydgaaende Linie havde et udpræget Maxi- 

 mum omtrent paa Midten, i Tverlinien var der et Minimum paa et Punkt 

 i ca. 800 Meters Afstand fi'a den anden Linies Maximum. Våndets Dybde 

 paa dette Strøg overstiger ikke 25 Meter. 



I Januar 1896 blev en lignende Observationsrække paa Isen udført af 

 Kommandørkaptein 5. Müller, Chef for den Geografiske Opmaalings hydro- 

 grafiske Sektion. Ogsaa han arbeidede paa to Linier, nemlig med 4 Punkter 

 omtrent i Observatoriets Meridian, men fortsat noget længer sydover (ind- 

 til henimod halvveis ind Bundetjorden), og 5 Punkter 4 — 5 km. længer 

 Vest (Lysakerbugten i Retning mod Nesodden). Han fandt Misvisningen 

 paa den vestre Linie gjennemsnitlig 18' mindre end paa den ostre, altsaa 

 modsat af den sædvanlige Forandring med Længden ; den største Forskjel 

 mellem to Punkter gik op til vel en halv Grad. Våndets Dybde udgjorde 

 her 50 — 100 Meter. 



I Forbindelse hermed kan nævnes, at begge Observationsrækker gav 

 Misvisningen paa l\jorden noget større end hvad den samtidig var paa 

 Observatoriet, nemlig Getz's i 1870 gjennemsnitlig ii'-^, Müllers i 1896 

 18'. Forskjellen kommer af, at Misvisningen i Bundetjorden, hvor Müller 

 observerede, viste sig voxende sydover. Derimod fandtes den i 1902 af 

 A. Steen paa Gaasøen, ca. 10 km. SV for Observatoriet, vel en halv 

 Grad mindre end paa Observatoriet; paa Volden i Asker, 17 km. fra 

 Observatoriet i samme Retning, hvor Müller i 1898 har foretaget Obser- 

 vationer paa sex Punkter, var den igjen meget nær den samme som paa 

 Fjorden efter Observationerne i 1896, altsaa en Grad større end paa Gaas- 

 øen. Endelig kan for Kristiania Omegns Vedkommende tilføies, at Forf. 

 i 1896 foretog nogle Bestemmelser i Skovtrakterne i Nord for Byen; fra- 



' Til Kontrol tog Getz ogsaa sit Instrument ud til Observatoriet og fandt her sirame 

 Værdi, som fremgik af det derværende Unifil ar. 



