1905. No. 4. OM DERMOIDCYSTER OG TERATOIDE SVULSTER. 9 



steder, ingen talg- eller svedkjertler, intet fedtvæv her. Pladeepilhelet sees paa nogle steder 

 at sende lange, tildels kolbeformig opdrevne forlængelser langt ned i det fibrose 

 væv, ligesom man i delte kan finde spredte, ganske smaa uregelmæssige eer af pladeepithel; 

 ja, selv under tanden, i det fibrøse væv mellem den og tandalveolen kan man stode paa 

 smaa stribcr af pladeepithel. Tanden ligger fast indleiret i det fibrøse væv; den har en 

 tydelig, karrig pulpa. Under tanden ligger den før nævnte tandsæk; indvendig er den 

 udklædt med et enkelt lag regelmæssigt, høit cylinderepithel, og den er fyldt med en radi- 

 ært stribet masse (dentin) med karrigt bindevæv (pulpa) i centrum. Tandsækken dannes 

 af cellefattigt fibrøst væv, hvori blodudtrædelser, og udenom dette næsten overalt spongiest 

 ben med tydelige osteoblasler langs benbjælkerne ; de større hulrum i benet er udfyldte 

 med meget fedtrigt væv^ de mindre med fibrøst væv, hvori kar. Hvor det spongiøse ben 

 grænser op til det subcutane fedtvæv, sees der paa grænsen mellem begge smaa øer af 

 substans fra centralnervesystemet. 



;') Snit paa laiigs gjennetn den ydre halvdel af det lange, tyndc ben: 

 Overfladen er paa begge sider dækket af et flerlaget pladeepithel af forskjellio- 

 tykkelse, med eller uden forhorning; under epithelet finder man paa enkelte steder tal«-- 

 kjertler, spredte haarfollikler og sparsomt fedtvæv, men for det meste kun et cellefattio-t 

 fibrost væv. Den lille fortykkelse paa enden af dette benstykke skyldes, væsentlig en for- 

 øgelse af det fibrøse væv med sterkt kløftet overfladc. Selve benstykket bestaar afspono-iøst 

 benvæv med smaa marvrum. 



h) Snit gjennem den br of ormede dannelse i den anden ende af det 

 trabekuläre parti: Der er lagt en række af snit gjennem »broen« fra der, hvor det 

 store benstykke ender og til »broens« fæstepunkt paa cystens indre væg. Overfladen er helt 

 rundt dækket af epidermis og under denne et bredt bælte af store talgkjertler, haarfollikler, 

 glatte muskler og dilaterede svedkjertler; talgkjertlerne sees ofte ordnede omkring en fælles 

 stor udforselsgang, som med bred aabning munder ud paa overfladen; i centrum findes 

 fedtvæv og langs den ene side af samtlige snit, hvor talgkjertellaget er mindre mægtigt, 

 desudcn en række forskjellige andre væv. Saaledes finder man her 3 — 4 stykker hyalin 

 brusk med perichondrium og mellem dem et lidet, kompakt benstykke (sidste udlober 

 af det store benstykke). Mellem bruskslykkerne og overfladen, tæt op til bruskstvkkerne, 

 er der en rigelig mængde smaa kjertellumina af fuldstændig samme bygning som de 

 i iste snit beskrevne; mellem kjertlerne er der paa flere steder smaa höbe af rundceller, 

 særlig udåd mod overfladen. Strækkende sig langs efter »broen« sees til siden for brusk- 

 stykkerne en zone, som indeholder dels uregelmæssige, smaa oer af substans fra central- 

 nervesystemet, væsentlig bestaaende af g lia væv, liggende i et fibrøst væv, dels talrige 

 glatte muskelfibre, ikke faa nervegrene samt her og der höbe af store runde ganglie- 

 celler (sp inal gan glier); disse ganglieceller har dels et overmaade svagt farvet proto- 

 plasma og en svagt farvet kjerne med tydelig nucleolus, dels er saavel protoplasma som 

 kjerne sterkere farvede, men da er ingen nucleolus synlig, Spinalganglierne ligger for det 

 meste i vævet lige under talgkjertlerne; men hvor disse mangler, findes de ogsaa helt 

 opunder epidermis. Desuden kan man her mellem de øvrige væv finde tversnit af et eiea- 

 dommeligt, med van Gieson gulfarvet parti, som ved fine bindevævsfibriller er opdelt i 

 polygonale felter; ovale kjerner ligger ofte op til disse bindevævsfibriller; cellegrænser kan 

 ikke sees, men det gulfarvede protoplasma viser mere eller mindre tydelig stribning (tver- 

 stribet muskul aturr). Eftersom man kommer udover i »broen«, taber centralnerve- 

 systemet sig meget raskt, ligeledes kjertlerne mellem bruskstykkerne og overfladen; ogsaa 

 bruskstykkerne forsvinder efterhaanden, hvorimod man helt til den yderste spids kaa 

 forfolge den zone, hvori fandtes glatte muskelfibre, nervegrene og spinalganglier. Paa en 

 strækning er der — svarende til denne zone — intet epidermisdække, men overfladen er 

 dækket af almindeligt granulationsvæv. 



è) Snit gjennem cystevæggeii 2 cm. udenfor det trabcktilcTreparti: 

 Den indvendige flade var her makroskopisk lidt ujevn. Mikroskopisk sees indad mod 

 cyslelumen et lag af almindeligt granulationsvæv. Væggen bestaar forovrigt af fibrost 



