lO 



l'. lUJi.L. M.-N. Kl. 



væv, som udåd er mere cclleript end indad, udenat der do.' er nogcn skarp grænse meliem 

 bcjT^-c; noget, som beviser ovarialvæv, kan ikke sees. 



Ç) S>iilfra2andrestederafcystevc£ggen, langtfradettrabtkulært 

 parti: Den indvendige flade viser sig ofte bolgeformct, dækkct af pladeepitiielceller, som 

 ligger i 2 — 3 lag eller bare enkelt. Lige under epithelet er der en smal zone af hyalin dege- 

 nereret bindevæv, dernæsl et bælte cellcfattigt fibrost væv og yderst ccllerigf fibrost væv, 

 hvor man et sted ser et corpus fibrosum; heller ikke her nogcn skarp grænse mellcm 

 det ccllcrige og det ccllcfattige bindevæv. 



Casus II. 



(Sc pl. I, Hg. II). 



Høiresidig Ovarialtumor. — Det prominerende parti hampefrøstort, mørkt 

 pigmenteret. Hud. — Glatte muskler. — Brusk. — Ben. — Centralnervesystem 

 (ganglieceller, corpora amylacea). — Spinalganglier. — Nervestammer. — Kanal 

 udklædt med flerlaget cylinderepithel. — Slimkjertler. 



Fra dr. med. Brandt. Fru R. B., 28 aar. Protokolnr. '''''/oi. 



Historia m or h i: I flere aar har hun været vidende om, at hun har en tumor til- 

 hoirc for uterus; siden sidste barselseng for 2 aar siden af og til smerter i hoire side af 

 underlivet. St. p r æ s. : Spædbygget, mager. Liden, palpabel, omfintlig galdeblære. Uterus 

 normalt stillet; i hoire side en fluktuerende, omfintlig, noget bevægelig, knytnævestor, rund 

 tumor. Ømfintlig over Mac Burneys punkt. 25^^ 01 Laparotomia. Cholecysto- 

 s tom i a. Ovariotomia dextra. 



M a k r o s k o p i s k u n d e r s o g e 1 s e : 



Tilsendt en over gaaseægstor, deigagtig tumor, hvis overflade er glat og speilende. 

 Tumor dannes af en tyndvægget cyste, fyldt med talgagtige masser, hvori lange, tynde 

 haar. Stilken udgjores af tuben og ligam. ovarii; i nærheden af denne er cyslevæggen be- 

 tydelig tykkere end andre steder og taber sig successivt i den forovrigt meget tynde væg, 

 Baade i det fortykkcde parti og spredt over cystevæggen forovrigt sees paa overfladen smaa 

 hampefrostore eller lidt storre gjennemskinnelige cyster, fyldte med en klar, tynd vædske. 



Paa hovedcystens indre væg sees 1,5 cm. fjernet fra saarfladen efter stilken paa den 

 ydre side en vel hampefrustor, prominerende, paa overfladen brunlig-sort 

 blod tumor. Lige i nærheden af denne fuler man en uregelmæssig, trekantet, 1,5 cm. 

 lang, I cm. bred, tynd, fast benplade, udenpaa hvilken (d : nærmere cystens lumen) der 

 ligger et lidet brusks tykke, fast forbundet med benpladen ; ved den ene ende af brusk- 

 stykkct lige i nærheden af den morke tumor sees og foles en neppe knappenaalshodestor, 

 haard, graahvid, rund, glat knude, som kun ved en kort liden haard streng hænger sammen 

 med cystens væg. Over benstykket og den pigmenterede tumor er den indre væg glat, 

 medens den forovrigt for størstedelen er klædt med epidermis, der dels er glat, dels 

 besat med temmelig rigelige, lange haar, særlig i nærheden af den pigmenterede tumor; 

 paa flere steder skinner store talgkjertler igjennem. Kun et mindre parti af cystens 

 indre væg er ikke dækket af epidermis; grænscn mod denne er som regel skarpt udhuggen. 



INIik roskopisk u nd ers oge Ise : (se pl. I, fig. 11). 



a) Med korte mellemrum er der lagt en rakke afsnit gjennem den lille 

 prominerende, bruns orte knude og de tilstedende dele af cystevæggen: Indad 

 mod lumen finder man som regel flerlaget epidermis og under denne et cellefattigt, 

 fibrost væv — corium (i), hvori talgkjertler (2), haarfollikler, glatte muske 1- 

 fibre og s v cd kj ert 1 er, som dels ligger i corium og dels i fedtvævet under samme. 

 Under det subcutane fedtvæv (3) er der en ca. ^ mm. bred zone af glatte muskelfibre og 



J 



