i6 r. I'.ni.i.. M.-N. Kl. 



som ligRcr side om .uk 1,' i o[) til hverandre, .Mil.iü.-kopisk bcslaar skillevæggen omtrent 

 udelukUcnde af hjcrncvæv med lydelige og store ganglicccller ; altid er den del af 

 hjcrncvævct, som ligger nærmest cystens lumen, mindre cellcrig og bestaar næsten kun af 

 gliavæv, ligesom man i Weigcrt-farvede præparatcr kun ser faa nerve traade i disse 

 partier, medens de findcs i lalrig mængde hengere fra lumcn. Der er kun sparsomme 

 bindevævsdrag i hjcrncsubstansen. Paa indsiden af cyste II sees en liden excrescents 

 med samme slags bygning som de for beskrevne. Pigmentet danner et sammenhængende 

 lag langs væggen af et par lange, smale spalterum; det er finkornet, brunsort og synes at 

 ligge i større og mindre klumper. Spalterne sender her og der udlobcre. Smaa eer af 

 pigment kan man ogsaa finde i hjcrnevævct udenfor spalterne. I det store hele taget er 

 det umuligt at afgjere, om pigmentet ligger i celler eller ei; kun paa et par steder, hvor 

 der er skraasnit gjenncm pigmentiaget paa indsiden af spalterne, kan man tydelig se, at 

 pigmentet ligger i feller af en celles størrelse; disse felter er polygonale 4 — 5- eller 6-kantede, 

 og i midten af dem kan man ofte se en lysere flæk — kjernen i cellen, det eneste sted, 

 hvor der ikke er aflciret pigment. Delte billede træder ligeledes tydelig frem paa snit, som 

 er lagt saavidt muligt parallelt med den flade pigmenlflæk. Ikke langt fra pigmentspaltcrne 

 har man i lijcrncvævet et lidt større og flere smaa lumina, udklædte med enlaget, kubisk 

 epithel, der indeholder mere eller mindre af det samme mørke pigment. 



S) Snit fraforsk/ellige steder af shillev æggen mellem cyste I og II: 

 Cyste I er som regel dækket af et mere eller mindre ufuldslændigt epidermislag; under 

 samme et lag af fibrøst væv og endelig mod cyste II et lag af hjernevæv af samme ud- 

 seende som før beskrevet. Paa indsiden af dette undertiden epithelklædte excrescentser 

 med karrigt stroma, sjelden derimod nogen ependym beklædning langs lumen forøvrigt. 



f) Snitfraforskjelligesteder af væggen i cyste IV: Cyste IV forholder 

 sig i det store hele taget paa samme vis som cyste II; kun er der i cyste IV ingen papillære 

 excrescentser. Skillevæggen mellem cyste I og cyste IV er bygget paa samme maade som 

 det nys beskrevne septum mellem cyste I og II. Det samme gjælder ogsaa for det meste 

 skillevæggen mellem cyste III og IV, om end denne paa sine steder kan beståa helt igjennem 

 af hjerneviov. Skillevæggen udåd mod overfladen i cyste IV er forsaavidt forskjellig, som 

 man yderst har en smal zone med ovaria!va>v, hvori spredte p ri mo rd ia 1 f ol 1 ik 1er; der 

 er desuden her ingen skarp grænse mellem det karrige bindevæv og hjcrnevævet paa ind- 

 siden af cystevæggen, idet disse ligger mere uregelmæssig om hinanden, end tilfældet er i 

 skillevæggenc mod de andre cyster. 



Cyste III er indvcndig for det meste udklædt med et ufuldslændigt lag af epidermis- 

 celler; sjeldnere stoder gliavæv direkte op til lumen, v;esentligst paa skillevæggen mod 

 cyste IV. 



C) Snit gjennem det formodede ovarium: I den perifere del talrige p i- 

 mordialfollikler^ som dels ligger i en ydrc, mindre cellerig zone, dels i et meget cellerigt 

 stroma indenfor denne. Her sees ogsaa flere store GraaCske follikler og indenfor disse 

 igjen flere corpora fibrosa. Derefter følger et lag, hvori talrige, tildels hyalin degenerercde 

 kar og endelig inderst med lumen et bælte af cellefattigt bindevæv, som uden skarp grænse 

 taber sig i ovarialvævet. Dette bindevæv grænser enten direkte op til lumen i cyste I eller 

 tr dækket af utydelige, flade cpilhelceller. 



