24 5'- BULL. M.-N. Kl. 



e) Snit fra ( y sttvxggtn^ sv arm de til inds i dtn af det agstore cyste- 

 konglomerat : IiiJvendig har man del samme rcgelmæisige vistnok flimrende 

 c y lind crcpi t h cl. Under dctle en noksa;i bred zone af fibrost væv, hvori spredte korn 

 af amorft blodpigmcnt og flere store, dilatcredc lymferum ; udåd grænscr dette væv op til 

 det som gland, thyroidea byggcde kjcrtelkonglornerat, der ikk<- er omgivet af nogen kapsel 

 paa dette sted. 



t) Suit gjennevi den ertstore stilhede tumor, 0,^ cm. fra basis af den 

 sl r: p endu 1er en d e tumor: Svulsten udganr med meget smal basis fra cyslevæggens 

 indsidc. Dens overfladc er heist urcgelmæssig bugict o;,' dækket af flcrlaget, flim- 

 rende cylin de repi th cl. Stromaet bestaar som regel af et laxt, karrigt bindevæv med 

 rimdcellct infiltration langs karrene og ellers spredt i vævet ; i de centrale dele, særlig 

 licnimod basis udgjøres stromaet af fastere, cellefattigcre bindevæv, EpitheJet fortsætter sig 

 o\ er paa indsidcn af cystevæggen, men er ikke overalt tydeligt; under epithelet har man 

 i't paa sine steder odematost bindevæv, som paa andre steder viser dilaterede lymfekar; 

 spredt i bindevævet enkelte korn af amorft blodpigment. Under bindcvævet har man et 

 sted cndel af det strumalignende væv; negle af kjertellumina i periferien er smaa utyde- 

 lige, liggende i et cellerigt væv. Den ydcrste del af cystevæggen dannes af cellefatligt, i 

 stor udstrækning hyalin dcgenereret bindevæv, 



7]) Suit fra det makroskopisk tydelig hudkl ædte parti paa vaggen 

 li gcoverf or den pendulerende tumor (se pl. IV, fig. vin): Det viser sig, at overfladen 

 bare delvis er dækket af epidermis (i), men for det meste af f 1 i mm erepi thel (4); 

 overgangen mellcm begge (j) er brat. Hvor overfladen er dælcket af flimmercpithel, er den 

 bugtet med tildels polyplignende excrescentser. Under epidermis er der enkelte talg- 

 kjertler (2) og h aa rf o 11 i k 1 er, yderst faa svedkjertlcr og glatte muskclfibre. 

 Lige under epithelet er der dels cnivclte ly mf e f ol li k 1 er (5), dels mere diffus rundccllet 

 infiltration. Den indre halvdel af cystevæggen udgjøres af noksaa laxt bindevæv, hvori 

 talrige, sterkt blodfyldte dilaterede vener (6) og sparsomt fedtvæv ; i de dybere lag af dette 

 bindevæv sees spredte höbe af epithellignende, runde eller polygonale celler med som regel 

 meget tydelige cellegrænser og kjernen undertiden trængt ud i den ene side (7); cellcrnc 

 kan ogsaa findes enkeltvis i lymfespalterne; en enkelt gang i;an man se disse celler inde- 

 holde lidt amorft blodpigment, som forovrigt findes spredt i det fibrøse væv, Uden skarp 

 grænse gaar det karrige bindcvæ\- over i et temmelig cellefattigt og meget karfattigt binde- 

 væv (S), som danner den ydre del af cystevæggen. Dennes ydre flade er paa en kort 

 strakning dækket af lavt, kubisk epithel. Ved farvning paa elastiske fibre (Weigert) 

 findes disse i sparsom mængde under epidermis og i form af et stribcformet, smalt baand i 

 den karrige del af bindevanet, som derved deles i en ydre og indre halvpart. 



d) Snit fra flere f or s k; etl ig e steder af cystevæggen: Jo mere man 

 fjerner sig fra den pendulerende tumors basis eller fra det sidst beskrevne parti overfor 

 denne, des mere utydelig bliver den indvendige epithelbeklædning, om man end fremdeles 

 paa de fleste steder kan erkjende den som cylinderepithel eller som pladeepithel. Hvor 

 epithelet mangler, dannes den indvendige begrænsning af et smalt, gjerne let bolgeformet 

 lag af hyalin dcgenereret bindevæv, Forovrigt bestaar cystevæggen ofte helt igjennem af 

 bindevæv, som paa nogle steder er meget cellefattigt, tildels hyalin dcgenereret, paa andre 

 steder derimod lidt mere cellerigt, om end neppe noget sted saa meget som normalt 

 o v ar i a Is t ro m a, ligesom man heller ikke noget sted kan paavise de for dette karakteri- 

 stiske dannelser. Hvor epithelbeklædningen er mere tydelig, har man gjerne mellem denne 

 og det ydre lag af cellefattigt bindevæv en smalere eller bredere zone af mere cellerigt 

 bindevæv, hvori endel blodfyldte kar og dilaterede lymferum samt spredt amorft 

 blodpigment. 



J 



