28 l'. I'.iji.i.. M.-N. Kl. 



Cyste nr. '■^. 



a) Gjtfinttn den lille proviinents er 'Irr lagt 2 à 300 seriesnit og 

 gjcnnem de tilgrænsende dele suit med korte meil entr um: Overfladen er 

 saavel over selve prominentsen som i de tilslndendc partier dækket af regelmæssig, temme- 

 lii: tyk epidermis; iid mod sidcrne taber den sig efterhaandcn, saa at en smal bord 

 med sklerotisk bindevæv tjræiiser direkte op til cystens lumen. I det under epidermis 

 litrgendc væv sees talrige store talg kjer ti c r, haa rfo 1 li k 1 er og sved kjertler samt 

 glatte muskelfibre og fedtvæv. S v edkj er 1 1 er ne er paa sine sleder tydelig dila- 

 terede, cpitlielet i dem enlaget, dels fladtrykt, deis mere kubisk, protoplasmaet ligesom op- 

 blæret, ceileq^r.cnserne tydelige. Svedkjertlerne findes ikke alene inde mellem talgkjertlerne 

 og i fedtvævet, men man kan tildels tneffe enkelte af dem temmelig langt fta de andre, 

 liggende i septa i det eiendommelige reticulære væv, der — som vi siden skal se — findes 

 i skillevæggen rnellem cyste nr. 3 og cyste nr. i. Undertiden kan man under epidermis 

 ogsaa finde temmelig store, runde, solide höbe a f cp i d er m i see 1 1 e r, i centrum fyldle 

 med forhornede masser. Af og ti! ser man saavel opundcr epidermislatret som inde mellem 

 talg- og svedkjertlerne höbe af rundccller; nogle af disse indeholder i centrum blegere 

 celler, der minder om kimcentra (ly mf ef ol 1 ik 1 er). Undertiden ser man i nærheden af 

 overfladen haarstumper, omgivne af flerkjernede, store kjæmpeceller. Ben væv findes kun 

 i form af et lidet stykke kompakt ben, omçivct af cellefattigt bindevæv, i nærheden af 

 centralnervesystemet (cfr. senere). De dybcste lag af det prominerende parti udgjøres paa 

 nogle steder af fedtvæv, paa andre steder af bindevæv. men ingen steder er der nogen 

 skarp grænsc mellem disse og det for nævnle reticulære væv ; udenfor det prominerende 

 parti udgjores de dybere lag derimod af centralnervesystemet (cfr. nedenfor), der heller 

 ikke er skarpt afgrænset fra det reticulære væv. 



Centralnervesystemet forholder sig i denne cyste paa følgende maade: I ca. 15 

 seriesnit (à 20 ,«) sees en lidcn o af centralnervesystem, liggende i prominentsen lige op 

 under epidermis, adskilt fra denne kun ved et smalt lag af bindevæv, i hvilket man kan 

 paavise ikke faa ovale, langagtige eller s t j ern efor mige p igm entceller ; 

 endnu talrigerc findes disse i bindevævet paa den modsatte side af centralnervesystemet, 

 hvor dette er mindre skarpt bcgrænset og idetheletaget mindre tydeligt end opunder epi- 

 dermis. Centralnervesystemet bestaar af gliavæv og store tydelige, uregelmæssige, ovale 

 ganglieceller. I præparater, behandlede efter Weigerts méthode for marvskedefarvning, 

 lader der sig paavise talrige nervefibre, saavel i det parti, som ligger opunder epidermis 

 som i de dybere liggende, mindre tydelige rester af centralnervesystemet. I de derpaa føl- 

 gende seriesnit forsvinder centralnervesystemet fuldstændig, men dukker saa op igjen rigeligere 

 end før udenfor det prominerende parti og kan forfølges ogsaa udenfor den epidermisklædte 

 del af C3'stevæggen. Det findes nu under det subcutane fedtvæv, fordelt i septa mellem 

 hulrummene i det reticulære væv; ofte udgjøres skillevæggen i dette, der her er bredere 

 end ellers, næsten udelukkende af substans fra centralnervesystemet. Denne bestaar her af 

 et noksaa cellerigt væv, cellerne uden tydelige grænser, kjernerne runde eller ovale, liggende 

 i en grundsubstans, der er fint fibrillært eller reticulært anordnet og ved van Gieson farves 

 gullig. Tydelige ganglieceller kan ikke sees; nervefibre lader sig ikke paavise. Overalt i 

 dette væv gaar der bredere eller smalere drag af bindevæv, hvori kun faa, oftest næsten 

 oblitererede kar; der er ingen pigmentceller i bindevævet. Paa flere steder grænser central- 

 nervesystemet op til fedtvæv eller svedkjertler, kun ved fine bindevævsdrag adskilt fra 

 disse. — I de snit, som ligger lige foran den fornyede optræden af centralnervesystemet 

 kan man paavise enkelte faa corpora amy lace a, liggende i bindevæv eller utydelige 

 øer af gliavæv. 



ß) Skillevaggen mellem cyste nr. i og cyste nr. ^ : Da det lille promi- 

 nerende parti i cyste nr. 3 ligger paa skillevæggen mellem denne cyste og cyste nr. i, er 

 seriesnittene og de andre snit lagt saaledes, at man altid ogsaa faar se væggen i cyste nr. i. 

 Denne er dajkket af ufuldstændig epidermis, der som regel kun bestaar af et par cellerækker 

 og et smalt forhornende lag; sjeldnere ser man store, klare, polygonale celler med tydelige 

 grænser. Paa nogle steder er der kun et enkelt cellelag, paa andre steder mangler epi- 



