32 p. HUiJ.. M.-N. Kl. 



vævslag nærmest fedtvævet; i dette ^ce^ liaarfullikli-f, Mjm strækker sig helt ned til det 

 sidstnævnte bindevævslag. Et par smaa stykker hyalin brusk og et iidet stykke kom- 

 pakt ben fiiides i bindcvævet udenom centrainervesystcmet. Grænsen meliem det sidst- 

 nævnte Ol,' cystevæggen udåd er ikke altid tydciit,', idet uregelmæssigc felter af central- 

 ncrvesystemcts substans lier sees indesluttede mellcm bindevævssepta. I fedtvævet udcn- 

 for centralncrvcsystemet optræder eftcrhaandcn talrige, større og mindre nervegrene og 

 store, runde spinalga nglicr med typiske runde ganglieceiier; ofte ligger nervestammer 

 og spinalgan[,dicr indlcirede i bindevæv, hvori talrige »mastcelier«. Indimellem nerve- 

 grciiene findes hyppig glatte muskel fib re; disse optræder dog i rigeligere mængde 

 udenfor nervestammernc, hvor de ligger ordnede i store bundter, der som oftest leber paral- 

 lelt med cystevæggen, men i det hele taget ikke viser nogen bestemt anordning; udåd 

 grænser dette lag af glatte muskellibre, der er 2 à 3 mm, bredt, op til en karrig del af 

 ovarialstromaet, Indimellem muskellibrene sees paa flere steder smaa höbe paa 2 — 6 à 8 

 bleige ganglieceiier med bieg, rund kjerne, hvori et tydeligt Iidet kjernelegeme. Baade 

 nerver, spinalganglier og glatte muskelfibre strækker sig langs udsiden af den for nævnle 

 spalte i væggen. 



I retning henimod det store benstykke er den indvendige overflade dækket af regel- 

 mæssigt, flerlaget cylinderepithel, opunder hvilket delvis sees rundcellet infdtration. 

 Indleiret i rigeligt fedtvæv under cylinderepithelet ligger en gruppe slimkjertler med 

 2 — 3 tydelige udforselsgange i septa meliem kjertelliimina. 



ß) Snit gjennem den ertstore haarklædte kttude lidt udenfor den frem- 

 staaende list; Uenne kiiude bestaar kun af hud, hvor særlig svedkjertlerne er enormt ud- 

 viklede. Den i foregaaende snit nævnte spalte strækker sig helt bortunder knuden, hvor 

 eleu adskiller det subcutane fedtv;cv fra den karrige del af cystevæggen; i den ydre del af 

 væggcii sees et enkelt corpus librosum og nogle faa primordialfollikler. 



y) Snit fra det hindeagtige væv meliem begge t andanl æggene, hvor 

 man makroskopi sk kunde se merke pigment flakker : Det hindeagtige væv be- 

 staar ogsaa her af bindeva'v og kar med eller uden et tyndt lag af substans fra cen- 

 t raln erv esy s t e met, det hele dækket af mere eller mindre fuldstændig epidermis; hvor 

 det hindeagtige væv fæster sig til cystevæggen, er det paa overfladen dækket af fuldt ud- 

 viklet hud med talrige »mastcelier« i corium. Ved basis gaar epidermis over i regel- 

 niæssigt, flerlaget cylinderepithel, som strækker sig nedover i en uregelmæssig ind- 

 krængning i cystevæggen, hvor der sees Uere epithelklædte papillære excrescentser; epithelet 

 er flere steder forsynet med tydelige flimmerhaar. Cylinderepithelet fortsætler bortover 

 cystevæggens indvendige flade, tildels med smaa indkrængninger. Undertiden ser man en 

 tydelig membrana propria. Under cylinderepithelet er der paa flere steder et stærkt rund- 

 celleinfiltreret væv, tildels med karakteren af lymfoid væv; derunder igjen sees adskil- 

 lige glatte muskelfibre og mere eller mindre fedtvæv, som indeslutter talrige slim- 

 kjertler, der næsten fuldstændig omgiver et bruskstykke i bunden af indkrængningen. 

 1 slinikjertlerne sees ofte Gianuccis halvmaaner; man har ogsaa dels indimellem 

 slimkjertlerne, dels i smaa grupper for sig selv kjertellumina, hvis epithelceller har et kor- 

 net protoplasma; der kan sees alle overgange fra dette epithel til almindeligt slimepilheL 

 Hvor slimkjertlerne danner et større konglomerat, gjennemskjæres dette af brede bindevævs- 

 septa, hvori enkelte smaa oer af hyalin brusk. I vævel under cylinderepithelet optræder 

 der et sted et ganske vel afgrænset, ovalt, 4 mm. langt kjertelorgan, hvis natur er 

 vanskelig at afgjore. Lumina er smaa, jevnt store, tætpakkede, runde eller ovale, udklædte 

 med kubiske celler, som gjerne fylder lumen helt; der sees dog ogsaa adskillige lumina 

 udklædte med et tydeligt, enkelt lag af cylinderepithel. Midt i kjertelorganet ligger en 

 større run d c ell ehob. I de perifere dele findes større bindevævssepta end i centrum. 

 Meilern dette kjertelorgan og cylinderepithelet paa indsiden af cystevæggen er der oftest 

 glatte muskelfibre, medens derimod kun en tynd fibrøs lamelle skiller det fra det rundcelle- 

 infiltrerede væv under epithelet i indkrængningen. I cystevæggen optræder der under slim- 

 kjertlerne og bruskstykket et optil 3 mm. bredt lag af glatte muskelfibre, hvis 

 bundter for det meste gaar parallelt med cystevæggen, men forovrigt forlober ogsaa i andre 



