52 l'. lUJi.i.. M.-N. Kl. 



nica kun sparsomme ganglieceller. Et par sleder er der smaa hulrum udklædte med 

 c y 1 i n (icrepi thclcell er uden skarpe grænscr sig imellem og heller ikke skarpt afgræn- 

 scde fra det omgivende gliavæv ; man kan ogsau fmde spredte solide höbe af disse celler; 

 etsteds udklæder de en længere uregelmæssig gang. Udåd grænser centralnervesystemet 

 dels til fedlvæv, dels til de dybcrc lag af det fibrøse væv, hvori sved- og talgkjertler ligger 

 indleirede. 



Snit gjennem et andet sted af cysten viser samme beklædning i denne og samme om- 

 givelser. Centrait for cysten finder man imidlertid en mindre cyste, fyldt med homogen 

 masse og lulldædt med utydeligt cnlagct (ladtrykt epithel. Endnu længere centrait er der 

 i fedtvævet et større (o: 3 à 4 mm. stort) parti, bestaaende af talrige nervefibre og store 

 runde ganglieceller, omgivet af endothelceller (sp inalga nglier). I Weigert-præparat 

 er nervetraadene tydeligt farvet. Ved siden af dette parti med spinalgan;,diecellcr optræder 

 atter substans fra centralnervesystemet, som forøvrig staar i sammenhæng med den, der 

 omgiver cysten. 



v) Suit gjennem den ka s t an; es tor e tumor langs e/ier tumor, stræk- 

 kende sig fra midt i tumor til henimod cysten paa spidsen af den: Hele 

 dette store parti bestaar væsentlig af fedlvæv, hvori endel fibrøse septa og enkelte store 

 nervestammer. Etsted er der ogsaa en ganske liden af centralnervesyslem. 

 Overlladeii er som vanlig dækket af epidermis med talgkjertler, glatte muskelfibre og talrige 

 store svedkjertler. I nervestammerne lader nervefibrene sig farve sterkt med Weigert. Ogsaa 

 i centralnervesystemet findes spredte marvskedeholdige nervefibre. 



S) Snit fra fedtvcEV et lige over for (:: ce n tralt for) cysten paa spidsen: 

 I fedtvævet finder man her, omgivet af en smal zone af fibrost væv, atter et parti af sub- 

 stans fra centralnervesystemet, hvori flere tydelige ganglieceller og enkelte smaa spredte 

 höbe af runde epithelceller. Centralnervesystemet støder for det meste op til det nævnte 

 fedtvæv, men paa den anden side grænser det op til et væv, som bestaar af fibrøst væv, 

 flatte muskelfibre og enkelte nervefibre. Grænsen mellem centralnervesystemet og dette 

 væv er ikke skarp. Spredt i det sidstnævnte væv ligger uregelmæssige grupper af smaa 

 kj er tel lu mi n a, udklædte med utydeligt kubisk epithel; de største er fyldte med en 

 homogen af eosin rødfarvet og med van Gieson brungul farvet masse. Lumina varierer 

 noget i storrelse; man har indtryk af, at de paa nogle steder holder paa at atrofiere. Hvor- 

 vidt disse kjertler er svedkjertler, rudimentære kjertellumina fra en mamma eller kanske 

 glandula thyroidea, kan ikke med sikkerhed afgjøres; mod den sidste antagelse taler dog 

 den gruppevise optræden. I nærheden af dette væv og centralnervesystemet ligger et stykke 

 hyalin brusk. 



e) Snit fra skillev æggen mellem cyste nr. 4 og cyste nr. 2; Skillevæggen 

 bestaar af fibrøst væv; den side, som vender mod cyste nr, 2, er uden nogen tydelig 

 epithelbeklædning, og den svagt takkede rand dannes her af bindevæv. Heller ikke cyste 

 nr. 4 viser nogen tydelig epithelbeklædning, men et sted er der her et granulationsvæv, 

 hvori kjæmpeceller. Midt i skillevæggen er der et lidt mere la.Kt og mere cellerigt væv, 

 der synes at danne grænsen mellem begge vægge; dette væv fortsætter sig. naar man for- 

 følger det, i et maskeverk af samme udseende som ofte for beskrevet. 



^) Snit fra de med vas elinag tige ma s ser f yl d t e hulrum: Der sees et 

 netverk med store mask er um fyldte med en skjoldet af hæmatoxylin graablaa farvet 

 masse. Skillevæggene er tynde, fibrose, som regel uden nogen beklædning; kun i enkelte 

 af rummene er der antydning til dannelse af kjæmpeceller. 



