66 l'. I'.ui.i.. M.-N. Kl. 



e) Snit gjenntm den hult bro i ^ for skj ellige niveau: Denne bestaar af 

 ccllcfattigt, fibrøst væv, der omslutter et uregelmæssigl hulrum; paa begge sider af delte 

 sees her og der smaa urcgeimæssigc ecr af hjerne væv uden tydelij^e ganglicceller. Det 

 sanimc gjældcr ogsaa delvis den side, som vender mod hovedcysicns lumen, men i langt 

 mindre grad den mod cyslcvæggen vendende side. Hvor centralnervcsystemet mangler, 

 ligger det sklerotiske bindevæv ligc i dagen uden at være dæklcct af epithel. Hvor der 

 paa indsideii lindes hjernevæv, er der tillige rigelig ud\ikling af kar. 



P Snit gjenneni den anden bro i flere for s kj eilige niveau: Denne 

 bestaar hovedsagelig af sklerotisk bindevæv ; der kan dog sees smaa rester af hjernevæv 

 paa den mod cystevæggen vendende side, ligelcdes her og der i det sklerotiske væv. 

 Svarende derimod til den side, der laa an mod huden, er overfladen enten uden nogen- 

 somhelst beklædning eller dækket af et utydelig!, lavt, forhornende pladcepithel. 



//) Snit fra det fl ade 2)-^iantede h ensty kke : Svarende til den perifere del af 

 bcnstykket og tilgrænsende dele af cystevæggen er der ingen epithelbeklædning paa ind- 

 siden ; over den mere centrait liggende del af benet derimod er der utydelig, flerlagct 

 epidermis. Udenfor benstykket bestaar cystevæggen helt igjennem af hyalint degenereret 

 bindevæv; henimod kanten af benet ligger der i bindevævet et lidet stykke hyalin 

 brusk, som forevrigt er uden sammenhæng med benstykket. Mellem dette og cystens 

 indre findes kun et smalt lag cellefattigt fibrøst væv, hvori talrige blodudtrædelser. I den 

 perifere del bestaar benstykket af kompakt benvæv med tydelig lamellær anordning; 

 her og der sees dog enkelte smaa hulrum, udklædte med osteoblaster og fyldte med kar- 

 ferende bindevæv. Længere ind paa benstykket sees tydelige Haver'ske kanaler, ligesom 

 hulrummene er større og indeholder dels karforende bindevæv, dels fedtvæv og rundceller; 

 her har tillige den mod lumen vendende side af benstykket en meget ujevn overflade 

 Benstykket er omgivet af et lag mere cellerigt bindevæv — periost. Mellem benet og 

 cystens ydre overflade ligger der dels fedtvæv (nærmest benet), dels cellefattigt fibrøst væv. 

 I dette sees udåd mod overfladen ikke faa grupper af smaa kj er teUum i na, udklædte 

 med et kubisk eller konisk epithel, som næsten helt fylder lumen; omtrent overalt ser 

 man ved siden af vel udviklede kjertellumina talrige atrofierede, idet kjertelacini er sprængle 

 fra hverandre af cellefattigt bindevæv ; det hele minder om, hvad man kan finde ved en 

 kronisk interstitiel betændelse i et kjertelorgan, f. ex. pancreas. 



d') Snit fra 4 f or skj elli ge steder af cystevæggen: Omtrent overalt sees 

 det samme billede: Indvendig mangler enhver epillielbeklædning fuldstændig, eller der sees 

 et dække af fladtrykte epithelceller i et eller flere lag. Cystevæggen forøvrigt bestaar omtrent 

 udelukkende af bindevæv, der som regel er sterkt hyalint degenereret; kun i et af snittene 

 kan der i det degenererede bindevæv sees en smal stribe af hjernevæv. Undertiden sees 

 der enkelte uregelmæssige kalkkorn i det degenererede bindevæv. 



NB. Rester af ovarialvæv kunde ingensteds paa v ises. 



Casus XIII. 



(Se pl. IX & X, fig. XVII, XVIII, xix & xx). 



Mandshodestor dermoidcyste i bursa omentalis. — Hud. — Ben. — Brusk. — 

 Mundaabning med læber. — 6 tænder. — Spytkjertelvæv. — Cyster med flerlaget 

 cylinderepithel. 



Fra Rigshospital ets chir. afd. B. (overlæge, professor Hagb. Strøm. Karen V., 

 14 aar. Indk. '^/j, 1901, udskreven -^/,o 1901. Protokolnr. 485 — 01. 



Historia mor bi: Helt fra fodselen stort underliv, der siden har vokset jevnt 

 sammen med barnet. Hun har altid følt sig frisk, indtil hun for 9 maaneder siden faldt 

 paa maven; hun syntes da, at noget brast inde i underlivet, og fik voldsomme smerter. 

 Hun fik feber paa op til 40°, og læge diagnosticerede peritonit med vædskeansamling i 



