1905. No. 4. OM DERMOIDCYSTER OG TERATOIDE SVULSTER. 75 



er glatte og speilende ; kun paa den del af det parietale blad, som dækker tumor, sees i 

 et ertstort parti »maa, ru ujevnheder; ved gjennemskjæring her finder man lige under peri- 

 cardiet en liden, blød tumor, som holder paa at bryde igjennem. 



Hjertet er trykket helt over paa heire side af sternum; spidsen ligger i 5te I. C. 

 lige ved heire rand af sternum. Det er dilateret, veier 350 gr., viser forevrigt intet 

 abnormt. 



Columna viser hoiresidig scoliose i dorsalregionen, temmelig sterk, venstresidig i 

 lumbalregionen. Den er ikke infiltreret, men trykket tilside af tumor og evre venstre 

 lungelap. 



Cavitas abdominis : 



Leveren rager en haandsbred nedenfor costalbuen; vægt 1S50 gr. Paa grænsen 

 mellem begge lapper sees bagtil en omtrent ægstor, prominercnde tumor af graahvid farve, 

 blod, ikke skarpt begrænset. 



Milten: Vægt 250 gr. I randen et vel ertstort biegt infarkt. Tydelige tegninger. 



\'ed de øvrige abdominalorganer intet abnormt. 



Mikroskopisk undersøgelse: 



Hvorsomhelst man tager snit fra tumor, kan der paavises talrige større og 

 mindre cyster, ogsaa i de partier, der makroskopisk giver indtrj'k af at beståa af solid 

 væv. Cysterne ligger uregelmæssig spredt i et stroma, som i broget forvirring indeholder 

 bindevæv, fedtvæv, glatte muskelfibre, brusk, ben og substans fra 

 cen trainer v esj'steme t. For at hindre gjentagelser er det bedst at beskrive hvert 

 enkelt væv for sig efter det totalindtryk, som efterlades ved undersogelsen af snit fra 30 

 forskjellige steder i tumor. 



a) Cysterne ligger spredt om hverandre uden nogen bestemt anordning. De varierer 

 sterkt baade med hensyn til form, storrelse og epithelbeklædning. Snart finder man en la g et, 

 fladt epithel, snart flerlaj^et pladeepithel med eller uden forhorning; 

 nogle cyster er udklædte med en laget kubisk epithel, andre med heit slim- 

 epithel, atter andre med regelmæssig 2-laget epithel, af hvilke det inderste lag er 

 kubiske epithelceller, det yderste mere runde; endelig har man cyster med fieri aget 

 cyli nd er epithel med eller uden tlimmerhaar. Hertil kommer, at man i en og samme 

 cvste ikke sjelden kan se de forskjellige epithelsorter gaa over i hverandre; særlig sees 

 hvppig afvekslende flerlaget pladeepithel og flerlaget cylinderepithel, oftest med skarp 

 grænse mellem begge. I de største cyster er der visse strækninger, hvor epithelet fuld- 

 stændig mangler, saa at lumen begrænses af et sklerotisk bindevæv. I væggen af de 

 forskjellige cyster kan man ofte paavise dels tydelige sli m kj er ti er, dels kjertler 

 af mere ubestemmelig karakter med smaa lumina og udklædfe med et kubisk 

 epithel. De med epidermis udklædte cyster viser ikke sjelden op til 0,5 à 1,0 cm. hoie 

 papillære excresc e ntser; ved bunden af disse gaar undertiden pladeepithelet over 

 i slimepilhel. Under epidermis ligger spredte smaa haarfoliikler og endnu sparsommere 

 smaa talg kjertler; svedkjertler lader sig kun sjelden paavise. Pladeepithelet forekom- 

 mer ikke alene i cyster, men ogsaa som smaa, solide, oftest runde, skarpt begrænsede cellehobe. 

 — Foruden de her beskrevne cyster har man de før nævnte dueægstore cyster med 

 pigment paa indsiden. Pigmentet er finkornet, brunsort, ansamlet i større og mindre 

 uregelmæssige klumper, som udfylder spalteformede rum; kun sjelden kan man se, at disse 

 spalter er udklædte med epithelceller, hvori pigmentet er indesluttet. Mellem de pigment- 

 fyldle spalter og de store cjstcrs lumen har man gjerne bindevæv og altid inderst en smal 

 zone af gliavæv, som ikke er epithelklædt paa indsiden. I nærheden af disse store pigment- 

 cyster finder man længer ude i stromaet, saavidt synlige for det blotte øie, fine uregel- 

 mæssige pigmentstriber mellem ocr af bruskvæv; disse pigmenlstriber viser sig mikroskopisk 

 at skyldes smaa, gjerne uregelmæssige. undertiden spalteformede cyster (se fig. xxii, i) ud- 

 klædte med pigmentførende epithel {2); dette ligger i et enkelt lag, og man kan i en og 

 samme cyste have strækninger, hvor epithelcellerne er uden tydelige grænscr og fuld- 

 proppede af brunsort pigment, saa at kjernen ikke er synlig, og andre steder, hvor epithel- 



