'J^ ' p. BULL. M.-N. Kl. 



ccllcriic cr fuldstaeiKlig pifjniciitfric ; (1er findcs alle ovcrj^anfje mellcm disse to yderlig- 

 heder. llvor cpitiielcelicrne ikke indeholdcr pigment, viser de sig at være kubiske eller 

 uropclmæssig runde med tydelige cellegrænser, biegt protoplasma og en kjerne, som 

 ikke farves sterlet i almiiulcliglicd. I en cyste har man delvis faaet fladesnit gjenncm 

 pigmentcellernc (3); disse viser sig da som regel at være polygonale, 5- eller 6-kantede; 

 men ogsaa uregelmæssig firkantede eller ovale celler findes (3); kjernen i disse celler danner 

 en rund, lys plef, omgivet af pigmentkoni, 1 en og samme cyste kan man forfölge epithelcel- 

 Icrnc i en retning, til de taber sit pigment, og kort derefter sees de at fortsætte sig over paa 

 papillære exciesccntser, hvis stroma iiulciiolder forholdsvis store kar (minder om plexus 

 choroideus). Epithelet i disse smaa pigmentcyster ligger som regel direkte an mod binde- 

 væv (4), der ikke sjelden repræsenterer netop perichondrium; det kan dog ogsaa hænde, at 

 man under epithelet paa en kortere eller længere strækning kan finde gliavæv; i retning 

 henimod dette mister epithelcellerne sit pigment, tiltager gjerne i heide, og saavel proto- 

 plasmaet som særlig kjernen farves sterkere; ofte taber epithelet sig fuldstændig igjen 

 bortover gliavævet, som saaledes steder direkte op til cystens lumen. Indimellem de smaa 

 pigmentcyster har man andre smaa cyster udklædle med samme slags epitheiceller, men 

 uden at nogen af dem indehoider pigment. 



ß) Bindevav: Oflest forelcommer det som ccllcfattigt, fibrøst bindevæv, undertiden 

 med lidt rundccllet infiltration; sjeldnere og ]<un omkring enkelte med slimepithel eller 

 flerlaget cylindercpithel udklædte cyster findcs der ligc under epithelet et cellerigere 

 bindevæv. Paa sine sleder kan man finde overgang til tydeligt myxomatest væv. 



^') Glatte mush el fi br e : Omtrent overalt kan man paavise glatte muskelfibre, dels 

 i form af bundter uden nogen bestemt anordning, dels i form af mere eller mindre tydelige 

 langs- eller tversgaaende drag i væggen af de cylinderepithelklædte cyster. Tverstribede 

 muskelfibre kan ikke paavises. 



S) FedtvcEv er i det store hele taget noksaa sparsomt repræsenteret, oftest som 

 subcutant fedtvæv, men ogsaa her og der spredt i det fibrøse væv, rigeligst omkring de 



største bruskstykker. 



e) Brusk findes omtrent overalt i tumor. Det er øer af hyalin brusk (se fig. xxii, 5) 

 med noksaa store, runde bruskceller i centrum, liggende i til 4 celler i bruskkapslerne; 

 udover mod periferien af bruskstykket aftager bruskcellerne i størrelse, ofte saa sterkt, at 

 man i den perifere del kun har en smal, næsten kjerneløs, homogen zone, som efterhaanden 

 gaar over i et tydeligt perichondrium. Intercellularsubstansen er som regel blaafarvet af 

 hæmatoxylin, men undertiden finder man uregelmæssig ansamlet, tildels i store masser en 

 intercellularsubstans, som baade af eosin og van Gieson farves intenst red (osteoid væv). 

 I 2 bruskstykker kan man paavise tydelige ossifica t i on s zoner: prolifererende brusk- 

 celler med anordning i rækker, afleiring af kalk, indtrængende kar og overgang til typisk, 

 spongios bensubstans. Bruskstykkerne viser ingen udpræget anordning omkring cyster med 

 flerlaget cylindercpithel, men ligger uregelmæssig spredte overalt, saaledes ogsaa i væggen af 

 de for beskrevne smaa pigmentcyster. 



Ben: Rigeligst finder man bensubstans nedad fortil mod hoire, hvor der nær 

 overfladen er en større, sammenhængende, op til i cm. tyk benet masse. Den bestaar af 

 spongiøst ben, som er skilt fra tumors overflade ved et smalt lag fibrøst væv og enkelte 

 smaa bruskoer. Midt inde i benmassen kan man finde enkelte cyster, udklædte med 

 cylindercpithel eller med sterkt forhornende epidermis. Forøvrigt forekommer benvæv 

 noksaa sjelden, oftest i form af smaa øer kompakt bensubstans. Kun et sted er der an- 

 tydning til en rørformet knokkel, idet man har en 3'dre skal af kompakt bensubstans, som 

 omslutter forholdsvis rigeligt fedtvæv, hvori endel kar. 



7}) Nerve substans: I de fleste snit kan der, om end ofte meget sparsomt, paavises 

 smaa uregelmæssige øer af gliavæv, omgivet af fibrøst væv og som regel skapt afgrænset 

 fra dette. Gliavævet kan dog ogsaa forekomme i storre mængde; det danner saaledes som 



