ß ' p. BULL. M.-N. Kl. 



af bronchier, sees disse ikUe sjelden onigivne af svulstceller i mæglige laj,'; bronchiallumina 

 er fyldtc med afstodte border af flcrlaget cylindercpithel eller paa andre steder delvis af 

 svulstceller. Endel af karrene er trumboscrede. Paa sine steder er der udtalt nckrosc af 

 svulstvævct saavclsom af reslerne af lungevævet. Her og der kan secs kulpigment. 



n) Snit paa gru-nsen af den med ia st in a le tumor og en valnndstor, bled 

 knude udenpaa samme, liggende mellem tumor og øvre. venstre lunge lap : 

 Ogsaa her er der mellem den mediastinale tumor og den blede tumor en zone af cellefat- 

 tigt fibrøst væv, men dcrimod ikke noget cellerigt granulationsvæv. Grænsen er paa dette 

 sted skarp, idet der direkte op til den mod mediastinaltumoren vendende side af den fibrøse 

 kapsel stoder smaa cyster, udklædle med enlaget, urcgelmæssigt, sterkt farvet epithel. Heller 

 ikke her er det let at erkjende strukturen i den bløde tumor, idet man dels synes at have 

 smaa, tætliggende cyster, dels større, fyldte med epithelklædte, uregelmæssige excrescentser 

 med mere eller mindre tydelige kar. Ikke sjelden ser det ud, som cellerne sidder i tykke 

 lag paa store tyndvæggedc kar, og at der saa herfra udgaar større og mindre papillære 

 excrescentser, hvis stroma ofte er hoist utydeligt. Ogsaa her er der tildels tromboserede 

 kar og undertiden nekrose. Undertiden kan man i karrene finde ikke faa, lange, tenformede 

 celler. Denne bløde knude er omgivet af en tynd, fibres kapsel, som gaar i et med kapselen 

 omkring den mediastinale tumor. 



yl) Samme struktur som for disse tumores beskrevet gjenfinder man i alle meta- 

 st as erne, saavel i glandler som i høire lunge, sternum og lever, idet man overalt har 

 iudtryk af dannelsen af saavel cyster som af papillære excrescentser. I heire 

 lunge er der ingen fuldslændig skarp grænse mellem knuderne og det omgivende væv; heller 

 ikke i leveren er det tilfældet (se fig. xxiii, 5). Dog sees der her i periferien af knuden en 

 smal, ikke vel begrænset zone af fibrøst væv, hvori flade leverceller. Leverceller kan ogsaa 

 forfølges indovcr i septa (2) i de perifere dele af de metastatiske tumores. Medens man her 

 har tydelige excrescentser eller rester af skillevægge (4), er strukturen i de centrale de!e af 

 den metastatiske tumor mere ubestemt, idet man ikke huder tydelige cyster, men væsentlig 

 store iiobe af tætpakkede, uregelmæssige epithelceller, gjennemsat af store, blodfyldte, tynd- 

 væggedc kar. Ogsaa her i levermelastaserne er der tildels udbredt nekrose. I samtlige 

 metastaser sees paa flere steder stnrre og mindre blodudtrædelser. 



lî) Snit fra va Ine ds tor, blød knud e langs bagre rand af v enstr e nedre 

 lungelap: Lungealveolerne viser sig her fyldte dels med fibrin, dels med afskallede 

 epithelceller og røde blodlegemer, dels med polynucleære rundceller. Man kan ogsaa finde 

 større med polynucleære celler infiltrerede partier. 



»') Snit fra 7<enstre lunges nedre lap, fra randen 7ied ad for t i 1: Over- 

 fladeu er belagt med fibrin, under hvilket sees sterkt blodfyldte, nydannede kar, tildels 

 ogsaa blodudtrædelser. 



Bronchierne er fyldt med afstodt epithel og rundceller; i alveolerne findes dels ødem, 

 dels afstodte epithelceller og dels rundceller, derimod sjelden fibrin. 



o) Snit fra milten viser et typisk miltinfarkt. 



