8o P. BULL. M.-N. Kl. 



denne masse faar man ct (;vcrblik over cystens indre overfladc, Hvad 

 der her falder mest i øinene, er ct promincrende parti, hvis form og 

 størrelse i de forskjelli<^e cyster varierer sterkt, fra hampefrø- til over 

 hønseægstort eller endnu større; omfanget af dette parti staar ingenlunde 

 altid i forhold til cystens størrelse. Det promincrende parti optræder 

 oftest i form af en tap, men heller ikke sjelden som et mere uregel- 

 mæssig formet parti med bred basis og ujevn, knudret overflade. Af 

 og til udgaar der fra det promincrende parti en eller to, undertiden flere 

 bro for me de dannelser, som strækker sig over til den nærliggende 

 cystevæg; disse »broer« er 0,5 — 6 à 8 cm. lange og danner undertiden 

 den eneste forbindelse mellem det promincrende parti og cystevæggen. 

 Den pendulerende tumor i casus V maa saaledes sikkerlig forklares som 

 opstaaet derved, at det promincrende parti kun ved hjælp af to »broer« 

 har været forbundet med cystevæggen, og at der saa siden — muligens 

 paa grund af den stedfundne stilkdreining — er kommet nekrose af den 

 ene, hvorved det promincrende parti er blevet hængende igjen ved hjælp 

 af den anden. »Broerne« smalner gjerne af i retning mod cystevæggen; 

 de er ligesom det promincrende parti helt rundt dækket af hud eller 

 tillige af slimhinde. Wilms antager, at disse »broer« dannes derved, at 

 cyster i ovarialsubstansen (follicularcyster) brister ind mod dermoidcysten. 

 Som vi siden skal se, findes der imidlertid paa grænsen mellem ovarial- 

 vævet og det til dermoidcysten hørende væv et lag med cellefattigt, 

 fast bindevæv; af den grund finder jeg det rimeligere, at det er udvidede 

 sved- og talgkjertler eller andre til dermoidcysten horende dilaterede 

 kjertler, som brister paa grænsen mellem det promincrende parti og den 

 plane del af cystevæggen; den derved fremkaldte defekt udfyldes saa 

 ved proliferation fra den tilstødende hud eller slimhinde, og »broen« 

 dannes lidt efter lidt paa den maade. 



Det promincrende parti, den af Wilms saakaldte »Zotte«, er 

 dækket af hud; lange, tykke, fastsiddende haar, der ligner hovedhaar, 

 er samlede i en eller to dusker, som udspringer fra begrænsede partier 

 af prominentsen. Talgkjertler sees gjerne at skinne igjennem huden 

 baade her og i det promincrende partis nærmeste omkreds; haarene 

 derimod er kortere og tyndere udenfor prominentsen. Huden er oftest 

 glat, undertiden blændende hvid, gjerne med store, tydelige hudporer; 

 over smaa polypöse excrescentser antager den som regel et mere ru, 

 skjællignende udseende. Hvis det promincrende parti er ganske lidet, 

 er huden ofte utydeligere, ligesom man da gjerne baade ser og føler 

 lige under overfladen en eller et par ganske smaa, perleformede, graa- 

 hvide knuder a f fast konsistens (brusk). Paa det promincrende parti, 



