l8 ADol.l 1 ONAUN. M.-N. Kl. 



rosenolje, skrivefarve, isop, /sädhäfcr« (Curcuma zcdoiina ellcr Flos Cinæ, 

 ormcth)?), karsc, reinfann, scnnf-psfro, Ligusticum Levisticum L., tusind- 

 gylden, Aiuni 1 )ra(iinriihi.s, Kula gj-aveolens, - og særlig mod oxyuris: 

 pulvcriscrct lunge, l)rændcnesle; i vvalsk benyttes orebark, vainedbark, 

 hagtornbark, slyngenfle sot\ider, »natron ' (soda), turnipssaft, melk af ko 



„7de laigfbog" p. 256 -7: „Sädliiifcr ICiirciima /edoaria eller Flos Cinæ?) dwger 

 fur ether oc ormæstyngh .... diickcr man henne, hon fordriffwer spolormæ." 



„7de lægebog" pag. 281 : „Nasturtium krasse han wraker wth . . . orma aff mans 

 ciwiidh." Nasturtium nævnes oftere som ormmiddel. 



„7de lægebog" pag. 285: „Then m^^ndre groddeblal [Flantago „minor"J . . . . 

 hennes oes fordriffwer spolorma." 



Frø af „renefana" (Tanacetum vulgare] fordriver spolorm, ligcsaa kaalfrø og sen- 

 nepsfrø, saavelsom „lybbestycka" fro og „myntha". 



„3die lægebog" p. iio: „Caulis romana |kaal] . . . Item stampæs hans fröö mz 

 ätikio oc drikx tha kombir thz wth ondha orma aff manz quidh." 



„3die lægebog" p. 140: „Centaurea fErythræa Centaurium, tusindgylden] .... 

 drapper madke i bwkcn." I Uetrechter Arzneibuch sees Centaurea brugt mod spolorm, 

 hvorfor mulig udtrykket „niadkt " her i den svenske lægebos: er ment i udvidet betyd- 

 ning, indesluttende spolorm. 



„5te lægebog" p. 201 : „lag gras som heter drachonia [Arum Dracunculus) .... 

 Thz draper madka som i manna wiixir. " 



„3die lægebog" p. 82 : „ . . . . Item vvardir hon [rwta — Ruta graveolens] swden 

 mz olio tha draper hon matka som plaga wäxa i quidenom." 



„7de lægebog" p. 222: „Contra uermes uentris atramentum (skrivefarve) cum uino 

 bibat paciens et liberabitur." 



Arnamagn. hdskrift. nr. 187: „Item jl ad uermes in ano. 



Om ormæ waxæ i arzæn [anus & rectum]. Tac lungæ oc th\-rckæ hænnæ oc gör 

 puluer aff, oc thæt puluer east i arzæn, oc tha kommæ ormænæ tel arzæn tel thæt 

 puluer, oc thær af helæs bathæ man oc quinnæ." Medens dette sted kan gjælde spol- 

 orm, er folgende sted derimod sikkert myntet paa oxyuris : 



„ßdie lægebog" p. 86: „Urtica minor thz kallas etirnetla wardir the sodna mz ätikio 

 [eller efter 7de lægeb. p. 238 „stöth mz honag oc win"] wthan salt ok svva ätna tha 

 rönsa the magan aff onda wädzsko, ok draper sma madka i maganom ok korir them 

 > wt aff honom ok are the mykit skadelige om the fa wäxa mange . . . ." 



Walsk : „Physicians of Myddvai" § 36: 



„For worms [Indvoldsormene slaaes i Ph. of M. sammen under benævnelsen worms, 

 medens orm paa marken kaldes snake — overensstemmende med udtryksmaaden i 

 moderne engelsk]. Take elder [or] bark, wallnut bark, white thorn bark [Cratægus 

 oxyacantha], bittersweet [Solanum dulcamara, slyngende søtvider] and boil them together 

 in water. Let a cupful be drunk thereof daily fasting, and let the patient obtain from 

 food till it is almost evening. This should be repeated nine times." 



L. c. § 44: „Worms. Remedy. — For intestinal worms. Take wine and natron 

 [soda], mix together and drink every morning fasting." 



L. c. § 108. „To destroy worms in the stomach or bowels. Take the juice ol 

 turnips, foment therewith, and they will come out." 



L. c. § 1 1 1 : „For worms. Take the milk of a cow, that has a bull calf sucking 

 her, with barley meal and honej^ Boil it in a pan after the manner of porridge [grod], 

 and apph^ hot to the stomach. — Another plan is to bruise fresh rue [Ruta graveolens] 

 and mugwort [Artemisia vulgaris, burod] and drink the juice thereof. 



L. c. § 126: „If worms be generated in man or beast, apply to (his stomach) the 

 roots of the taragon [estragon, Artemisia Dracunculus], and the worm will die fortwith. 

 — Another way is to mix the leaves of the dittany [Dictamnus, dansk dragebynke] with 

 strong wine, and let the patient drink it fasting." 



