28 > ADOLF FONAHN. M.-N. Kl, 



44. Gallice steen l). mod onn iljraii':<; galizicnstcn (i »Folkenavne paa 

 Lægemidler« af K. A. Petersen. Kbhn. 1891J. [N. Cialisensten]. 'l'. 

 Galitzenstein. Sulfas zinciciis fogsaa om sulf. cupricus). 



45. Galde N. af bjørn eller svin mod <ninchid. l)iosk. yo'/.rj mod bid af 

 gilligc dyr. 1 kinesisk mcdicin bruges bjornegalde, himig-tan, som 

 anthelminticLim. 



46. Greslök sive vild Invitlök S. mod spolorm (griislökerlj. T. Graslauch. 

 — AlliH))i oleraceum L. 



47. Getaelöch D. = skovløg. — Allium Scorodoprasiim L. 



48. Hugorms kiurtel D. mod haaraffald. Braad af levende hugorm N. 

 for at opvække kjærlighed. Hugormsaske N. i saar som gromiddel, 

 indvortes mod vattersot. Sten af orm N. mod vattersot se »Orm«, 



49. Hönsaköth S. udvortes mod ormestik. 



50. Honning i salver for saar med mark i, S. D. & W. 



51. Hvi dorm N. — hoved mod alleslags sygdomme paa fæet. »Hvidormen 

 fælder aarlig sin hud«, der benyttes til forløsning af barselk vinder, 

 heder det, Efter Höflers Krankheitsnamenbuch = væsel, (Wiesel), 

 norsk: roskat, tilhørende maarfamilien; dens næsten ormformede krop 

 og hvide farve om vinteren kunde nok bringe den dette navn. Og 

 dog er det vel ikke saa ganske sikkert, at den norske »hvidorm- er 

 identisk med røskatten i vinterdragt. Der gaar et sagn om hvidormen 

 i det vestenfjeldske, der lyder saa: Etsteds var der i en egn saadan 

 mængde orm, at folk var rent ængstelige for at færdes ude i marken. 

 De fik da fat i en mand, der var kyndig i at drive orme væk. Denne 

 mand spurgte gjentagende, fer han tog fat paa besværgelserne : Æx 

 hvidormen her i nærheden?« Svaret lød bestemt »Nei!«, hvorfor 

 han trøstig tog fat paa at drive alle ormene paa sjøen. Dog ikke før 

 er dette skeet, før hvidormen kommer stormende imod ham; rædsels- 

 slagen udbryder han: »Hvorfor har I ikke sagt mig dette før!« og 

 styrter sig i sjøen, hvor hvidormen dræber ham. Det er rimeligt, at 

 denne besværgelse maatte foregaa ikke om vinteren (oktober, november 

 — april), men paa en tid, da røskatten ikke er hvid, hvorfor dette 

 sagn ikke netop peger paa dette dyr som hvidormen. — Man kunde 

 tænke sig, at der med hvidorm muligens var ment oprindelig slet- 

 snogen, dansk hasselormen (Coronella lævisj, der er lysere end den 

 sortagtige snog og mørke hugorm ; den klatrer gjerne, og man træfter 

 oftere dens ham hængende i hasselbuskene. 



