1905. Xo. 6. ORM OG ORMMIDLER FRA MIDDELALDEREN. 3I 



70. Mandepis N. mod ->orm som kr3'ber ind i folk. Diosk. ovga, men- 

 ncskeurin — ens egen drukket hjælper mod bid af hugorm, mod 

 dødbringende gift«. 



Mærky se apimii. 



71. Marubium S. mod orm i øret. Planten nævnes hos Strabus (Hortulus 

 ad Grimaldum 872 eft. Kr.). Diosk. jcqccGiov mod bid af giftige dyr, 

 ved oresmerter. T. (Gemeiner) Andorn. — Marruhiitni (vulgare). 



72. Moracus, barochus, moratus, mathiri, uüödliyrt, byttogräs S. mod ' 

 hugormsbid og »cancer«. I). Marocltus, miotthyrt, invöd/t viih mod 

 hugormsbid. [N. mjödurt|. Middelalderske synonymer er citaria, 

 citrago, cedronella, citraria, citragia, melissa, melago. Mac er: baroc- 

 cus. Diosk. f.ie'kLOGÔcpv'û.ov mod stik af skorpion og edderkop samt 

 mod hundebid. — Identificeringen af moracus er noget tvilsom. ¥ov 

 Nordens vedkommende maa man jo først og fremst tænke paa mjød- 

 urt — Spiræa Uhiiaria L., hvad ogsaa Th. M. Fries fastholder. 

 Berendes derimod identificerer Macers baroccus med Melissa offici- 

 nalis L. (M. altissima Sibth.), omend med nogen usikkerhed. 



Professoren meddeler mig i den anledning følgende: »Nichts ist 

 schwieriger als nach alten Quellen Pflanzen zu bestimmen. Me3'er 

 (Gesch. d. Botanik 111, pag. 433) sagt vom Baroccus (der Name findet 

 sich im Vers 1641 des Walafrids Gärtlein, die Zeit lässt sich nicht 

 näher bestimmen), es sei der landesübliche Name für Melissa officinalis. 

 Dafür scheint auch die Bezeichnung Citraria zu sprechen, da ja die 

 Melisse später noch Melissa citrata genannt wird. Matthäus Sylvaticus 

 hat in seinem Wörterbuche »Barocho« mit derselben Bedeutung.« 

 Mulig at navnet »barochus« — som oprindelig betegnende Melissa 

 officinalis — i Norden er overført paa Spiræa Ulmaria. Melissa er 

 vel kjendt i arabisk medicin under navnet s^*^:f.S^, bâdrandschabûja, 

 og ^jL^oj\ ^■^=^, habak er-rïhânî. T. Hohe Melisse. 



73. Menta, mintæ, m3'ntæ D. mod spolorm. S. mynthä, minta, m3'nthe, 

 m3mta mod spolorm. Diosk. t^ôvcoiioç rj/néçoç, »dræber de runde 

 orme«. T. Minze. — Menta (piperita o. a.). I ægyptisk medicin 

 benyttedes h3-ppig Mentha montana. 



74. May butter W. »to destroy a worm lodged in a mans flesh«. En 

 ranunculacé ? 



75. Mora, pastiimca, pastinakka S. mod mark i tænderne; spises eller 

 bæres mod hugorm. D. jnora, pastinaca mod hugorm. St. Hilde- 

 gard: pastinaca. 



