38 ADOI.K lONAIIN. M.-N. KI. 



Ilinger allcdcs, ogsaa hiiigtcs 0111 i'lurcs ( iiuv, oniicIWi, hvorfor man 

 med god griind niaa tænkc paa, at der i Norden med sädhäfer 

 o. s. \'. kan liave været nu nt denne sidste droge. Flückiger siger, 

 at navnet stammer fra arab. iljiidauir, og at Kliiz. zedoariae i middel- 

 alderen indfiartes gjennem araberne til Europa. Flores Cinæ blev 

 dog ogsaa indført paa korstogenes tid og fik paa sig overført dette 

 samme »zedoar, zilwer na\n. l)iosk. nævncr to planter, hvoraf 

 frøene anvendtes som ormmiddd: ciipivOwv Oa/.aßßtor (Artemisia 

 maritima) og axpivOiov Euvtoriov (Artemisia judaica). Om nogen 

 af disse er identisk med stamplanten for Flores Cinae er uvist. 

 leerendes (l)ioskuridcs 1902) siger derom: »Dass die heutige Be- 

 zeichnung Sant(jnin \on der Pflanze des I), abgeleitet ist, bedarf 

 wohl keines Beweises, ob aber Artemisia maritima und judaica des 

 D. identisch sind mit der Stammpflanze unserer Priores Cinae, muss 

 eine offene Frage bleiben. Gerade so, wie die Droge früher bei 

 uns Semen Cinæ hiess, empfiehlt auch D. die zahlreichen kleinen 

 Samen als Wurmmittel. Die Stammpflanze der heutigen Flores Cinæ 

 ist Artemisia maritima L., var. A. Cina Berg, Artemisia pauciflora 

 Weber, heimisch in den Steppengebieten Turkestans.« 



105. Serpillum D. mod »alskyns ormæ«. St. Hildegard: serpillum. Diosk. 

 tQjtvXhjç mod slangebid. T. Quendel — T/iviims Scrpyllitni L. 



106. Skosaale-røg N. i munden, »om orm kryber ind i et menneske«. 



107. Serpentina, sempertina, ormyrth. S. mod »ormabith« og mod 

 »ormbir i manz lifwe« ; naar én bærer planten paa sig, flyr ormene. 

 Nysvensk: ormrot. Nydansk slangeurt. T. Natterwurzel. — Polv- 

 goiimii Bisforta. L. (Efter Th. M. Fries: Serpentina = Plantage 

 maritima L.). 



108. Salve Naive N., saften mod orm (= Salvia officinalis^). 



109. Sage W. mod »a worm lodged in a mans flesh«. Diosk. èXeliorfay.oç 

 som saarmiddel. Strabi Hortulus: salvia. Caroli Magni Capitulare: 

 salvia. St. Hildegard: salvia. T. Salbei. — Sak'ia (officinalis). 

 Swrbees S. se scarabeus under »orm«. 



no. Spyt N. ; sputum smores paa ringorm under iagttagelse af bestemte 



forskrifter, se ovenfor. 



Sinticetus, sten af »watn orm« (snogesten) mod vattersot, se ovenfor. 



Spirit of wine W. se Brenth wiin. 

 III. Snails W. og den vædske man faar af disse ved at prikke dem med 



en naal — mod orm i saar. Diosk. v.oyjda som adstringens paa saar: 



landsneglen klæber haarene sammen, naar man trækker en naal 



