i6 Tii. iiioRTDAin,. M.-N. Kl. 



i livilkcn disse ii(liiiiiiifl( de, \ar med sin Ira Orienten stammende til- 

 blaiiding- af niystik iiij;cnliinde sl<il<l<et til at lede en experimentel forsk- 

 ning Ireniover til videnskabelig erkjendei.se, og arbeidet leber ogsaa tilslut 

 ud i den rene niystik. Men den alexandrinske kunst har ikke destomindre 

 sin overordentlig store betydning; den har i lange tider, i over tusende 

 aar, været bestemmende for vor videnskabs udvikling, og alkemien har 

 gjennem tidernes lob samlet det væsentligste af de erfaringer og kjends- 

 gjerninger, paa hvilken den videnskabelige kemi endeligt blev opbygget. 

 De gamle ægypteres, oprindeligt fra presterne og templerne stam- 

 mende tekniske kunster og færdigheder, havde som allerede nævnt, længe 

 været holdt hemmelige. Imidlertid var de dog efterhaanden, og isærdeles- 

 hed eftersom der ved kristendommens udbredelse kom til at staa mindre 

 respekt af templerne og deres hemmeligheder, blevne mer almindeligt 

 kjendte, og man var begyndt at optegne de vigtigste forskrifter for de for- 

 skjellige slags arbeider. Nogle saadanne optegnelser af teknisk indhold, i 

 papyrushaandskrifter fra det 3die aarhundrede, er endnu opbevarede til 

 vore dage; de findes i bibliotheket i Ley den, og udgivelsen af deres text 

 blev afsluttet 1885. Der er isærdeleshed et af disse haandskrifter, den 

 s. k. papyrus X, der er af interesse for os; det indeholder m paa græsk 

 affattede optegnelser, der er kritisk behandlede af Berthelot; de fleste af 

 dem angaar behandlingen og prøvningen af metaller og legeringer for 

 guldsmedarbeide, medens nogle andre gjælder farvning af tøi; 10 af op- 

 tegnelserne er afskrevne efter Dioskorides. Skriftet, der er slet ordnet 

 og fuldt af orthografiske og grammatikalske feil, gjor indtrykket af at være 

 nedskrevet af en haandværker til eget brug. Omtrent en fjerdedel af op- 

 tegnelserne handler om det s. k. asem, naturligt forekommende eller kun- 

 stigt fremstillede blandinger af guid og selv, tildels ogsaa med andre 

 metaller. Uagtet de meget varierende forhold, hvori bestanddelene inde- 

 holdes i de forskjellige slags, blev dog asem eller elektrum længe betragtet 

 som et særeget metal, paa lignende vis som kobberet og dets blandinger 

 betragtedes underet; det tildrog sig isærdeleshed opmærksomhed derved, 

 at man kunde faa saavel rent guid som rent sølv af det. De øvrige op- 

 tegnelser gaar hovedsageligt ud paa at meddele forskjellige uædle metaller 

 de ædles farve og udseende, enten kun udvendigt (forgyldning og forsølv- 

 ning) eller gjennem hele massen ved fremstilling af legeringer. Somme af 

 disse legeringer, ser man, indeholdt overhovedet ikke noget ædelt metal, 

 saaledes den gule legering af kobber og zink eller den hvide, man kan 

 faa frem af kobber ved hjælp af arsenforbindelser — en ligefrem forfalsk- 

 ning, der i rene ord angives bestemt til at blandes med asem uden at 

 kjøberen skulde kunne mærke det. Andre legeringer fremstilledes ved at 



