1905. No. 7. 



FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 



23 



4 



De græske alkemistcr benyttede kemiske tegn (aif^uela), hvorat' nogle 

 sees paa vedføiede, fra Berthelot laante faksimile af en tegnforklaring i 

 et gammelt smukt manuskript fra St. Markusbibliotheket i Wniedig. Metal- 

 lerne har de tilsvarende himmellegemers tegn: guid i/Qvaôç 1. i — 7) be- 

 tegnes ved solskiven, fra hvilken udgaar to i spids vinkel sammenstodende 

 straaler; sølv {aQyvQog 1. 8 — 13) ved aftagende maane (tiltagende bruges 

 undertiden for kviksølvl ; kobber \ya}./.ôç 1. 14 

 — 20) ved speilet, tegnet for \'enus ; jernet 

 ((Tiôi]Qog 1. 21 — 25) \ed tegnet for Mars, og 

 blyet {iiohßog 1. 26) ved et tegn, der ialfald 

 minder om Saturn. H\er af de forskjellige 

 kemiske eller fysiske forandringer, som metal- 

 lerne undergaar, har ogsaa sine bestemte tegn, 

 der kombineres med metaltegnene paa lignende 

 maade, som vi nu kombinerer metallernes ke- 

 miske tegn med tegnene for klor, svovl e. 1. 

 Filspaan (^ivr^fia) betegnes ved 2 — 3 smaa 

 streger paa metaltegnet (1. 2, 10, 16 og 23); 

 blade irteTüla) ved en rektangulær plade under 

 metaltegnet (1. 3, 11, 17 og 24); gledet eller 

 kalcineret {y.iy.aL\uéroç) ved begyndelsesbog- 

 stavet y. ved siden af (1. 4 og 13) eller under 

 (1. 18) metaltegnet. Legering af guid og selv 

 {'/QvarfUy.TQOv 1. 5) har begge metallers tegn 

 forenede o. s. v. 



Foruden himmellegemernes tegn er der 

 ogsaa andre allegoriske tegn og billeder, som 

 spiller en vigtig rolle hos alkemisterne, saa- 

 ledes isærdeleshed ægget, s3'mbol paa skabel- 

 sen og universet med de 4 elementer; ægge- 

 skallen repræsenterende jorden, æggehinden luften, hviden våndet og 

 blommen ilden. Det gule og hvide i ægget sattes ogsaa i forbindelse med 

 xanthosen og leukosen, de vigtigste alkemistiske arbeider, for hvilke ægget 

 saaledes ogsaa er et symbol. Ægformen har ogsaa, som det synes alle- 

 rede den tid, men isærdeleshed senere, været yndet for alkemistiske kar 

 og apparater (ovum philosophicum). Tegnet for materiens enhed er det af 

 gnostikerne meget benyttede symbol, slangen, der bider sig selv i halen, 

 ogsaa symbolet paa det alkemistiske arbeide uden begyndelse eller ende; 

 fra slangetegnet stammer de magiske cirkler og ringe, man ligeledes finder 

 i de alkemistiske haandskrifter. 



^ -«^-p-r c o-rvTf «rå Tvi. 



<^ YTT" C C ( K E KJ--y-i-i-f. M 

 A v? V rfl K 7>î\ i^ 



<^ jLjaj\ U-A.. /L- q V c •>r 



(^ If rv~ P P 



(T, JUn. f o-r <->• 



(^ ijrrp -r p I w M JLi-â- 



(^ li' r VP 9 : te t It JLT-r A u m r 



Ç ^ûXKO-y-f 1«^H■l-l■â- 

 % 'XSP^^'' t K fK.a-'r LUlM » 



^ f 1 2^> p r \Z^<i t ^J 

 ^^ tiÄj» »« v- rn 



J^ f t^^Ji P«'5P Pl M K J-l-â 



JK^ f î2^>irfl'y~ io(. 



