32 III. IIIOKI KAIII.. M.-N. Kl. 



varnic cllcr 'z mere end Mycl; hvis man nu vil farve blyet med ncjgct, 

 hvis ychc har 2 valine og 3 fugtighed, og man blander dette noie med 

 blyet, saa \il blyets ydre faa 3 varme og 8 fugtighed. Man uddrivcr 

 kulden og torhediii, thi varmen behersker altid fugtighcden, og blyet bliver 

 da rent guid o. s. v. 



RIandt Gebers værker nævnes i l"'ihrist en bog paa 70 ka- 

 pitler, hvis arabiske original ikke haves, men hvoraf endel, dog neppe 

 uden senere tilsætninger^, er bevaret i en latinsk oversættelse, liber de 

 septuaginta. 



De senere arabiske alkemister kjendes kun i latinske oversættelser, 

 der i det i2te og 13de aarh. synes at have været meget udbredte i Eu- 

 ropa. Blandt de mere bekjendte af disse kan nævnes turba philosophorum, 

 en orientalsk koni[)iIation af græske reminiscentser, der stod i stor anseelse 

 blandt middelalderens alkemister. I"'remdeles liber secretorum Bubacaris 

 (Abu Bekr?), de salibus et aluminibus, der tillægges Rhazes, de per- 

 fecto magisterio af en pseudonym Aristoteles, samt endelig en i Spanien 

 udført oversættelse af et Avicenna tillagt, og iethvertfald utvivlsomt 

 arabisk værk, de anima in arte alchimiæ. 



I dette sidste finder man, foruden læren om elementerne, om de syn- 

 lige og latente egenskaber, om legeme og aand-, tillige nærmere udviklet 

 en eiendommelig, uvist af hvem forst fremsat — ■ men iethvertfald gjennem 

 lange tider senere almindelig herskende — theo ri om m et a Iler ne. Metal- 

 lerne betragtes som sammensatte af kviksølv og svovl; af kvikselv, fordi 

 de ved ophedning kan blive flydende ligesom dette, af svovl, fordi de kan 

 frembringe stoffer, der har svovlets farve (gule og røde oxyder og sul- 

 fider). Kviksølv og svovl betegner her visse grundegenskaber eller prin- 

 ciper; det førstnævnte repræsenterer det bestandige og er aarsagen til 

 metalglans, duktilitet og andre metalliske egenskaber, medens svovlet re- 

 præsenterer ubestandighed og foranderlighed. Metallernes forskjellige egen- 

 skaber skulde nu bero paa disse grundbestanddeles mængdeforhold og 

 accessoriske egenskaber; guid indeholder det reneste kviksølv med kun 

 lidet, rent og rødt svovl, sølv rent kviksølv med lysere svovl, kobberet 

 tykt og mørkt kviksølv med mørkere og grovere svovl o. s. v. Jo mere 

 et metal indeholder af kviksølvet, desto fuldkomnere er det, medens svovlet 



' Deriblandt hvad der meddeles om sublimation af salmiak. 



^ Der gives, siges der, 4 mineralske ,,spiritus", svovl, arsenik, salmiak og kvikselv, der har 

 den evne at sublimere, samt 6 metalliske legemer, guid, sølv, kobber, tin, jern og bly. 

 De første er „spiritus", fordi deres indtrængen er nodvendig for at fuldbj'rde legemets 

 (metallets) forening med aanden. Man ser, at begrebet „aand" nu mere specielt og 

 tydeligt anvendes paa flygtige substantser, der \irker aktivt paa metallerne, overfører 

 dem til sulfider, klorider o. 1, 



