19Ô5. No. 7. FREMSTILLING AF KEMIENS HISTORIE. 33 



gjør metallet ufuldkomment ; guidet er det allerbestandigste og angribes 

 allermindst af ilden, fordi det indeholder kun lidet svovl. 



Skriftet de anima, der tildels har form af en samtale mellem A vie ennå 

 og hans søn, under hvilken bl. a. Geber karakteriseres som en charlatan, 

 er delt i to dele, en indledning (porta elementorum) samt lo bøger (X dic- 

 tiones), af hvilke den 5te er som en lærebog i kemi, hvor i methodisk 

 orden gjennemgaaes først metallerne, dernæst svovlmetallerne (markasiter), 

 og derefter salte, natron, vitriol, alun og borax (en kollektiv benævnelse 

 for flusmidler). 



I de 8 bøger, hvoraf Bubacars skrift bestaar, har man en lignende 

 inddeling i aand eller spiritus, legemer eller metaller, stene (13 i tallet, 

 forskjellige slags markasit, magnesia, tutia o. s. v.), vitrioler og alun, borax 

 (flusmidler, 6 slags) samt salte (11 slags), hvoriblandt alkalisk salt, askesalt 

 og indisk salt, ved hvilket sidste antageligt er ment salpeter ^ Derefter 

 kommer et afsnit om syrer samt stærke og giftige vædsker; mineralsy- 

 rerne kjendtes endnu ikke i nogenlunde ren tilstand 2, men der nævnes, at 

 edike og andre vædsker opløser stofferne anderledes end vand, idet de 

 bevirker opbrusning. 



En fuldstændig og ligeledes methodisk ordnet lærebog, hvis afFattelse 

 synes at være nogenlunde samtidig med de nysnævntes (tiden omkring det 

 Ilte aarh.), har man i et dels paa arabisk og dels paa syrisk, men helt 

 igjennem med syriske bogstaver skrevet manuskript, som Berthelot udgav 

 1893. Det adskiller sig fra de før nævnte derved, at alle inddelinger, 

 mere eller mindre kunstigt og vilkaarligt, bringes til at gaa paa tallet 7: 

 de 7 legemer (metallerne, hvoriblandt kviksølv), de 7 flygtige (kviksølv, sal- 

 miak, rødt og gult svovlarsen, samt gult, rødt og hvidt svovl), de 7 stene, 

 der indeholder aand og er flygtige (svovlmetaller o. 1.), de 7 stene, som 

 ikke er flygtige (talk, agat, malakit o. 1.), de 7 magnetiske stene, de 7 

 slags vitriol, 7 slags salt, 7 slags alun, 7 slags flusmidler o. s. v. Hertil 

 slutter sig; beskrivelser af apparater og operationer. 



Man ser overhovedet tydeligt, bemærker Be r the lot, at man var be- 

 gyndt at behandle stoffet paa en mere ordnet og videnskabelig maade, og 

 at der havde udviklet sig et bestemt system, der benyttedes i lærebøgeme. 



En stor del af den arabiske kemis termini technici er laant fra det 

 græske; de gaar tildels igjen endnu i vore dage. Af Dioskorides' 

 a/^ißt^ er afledet det arabiske ord for destillationsapparater, anbik, med 



* Den først bestemte angi%'else om salpeter skal findes i Ibn Baitärs encyklopædi fra 

 iste halvdel af det 13de aarh.; det kaldes der bârûd og siges at komme fra Kina. 



- I Gebers bog „om foreningen" omtales en ved destination af vitriol erholdt vædskc 

 (uren svovls\'re), men uden nogen nærmere angivelse af dens egenskaber. 



Vid.-Selsk. Skrifter. I. M-N. Kl. 1905 No. 7. 3 



