^6 TH. IIIOKTDAHL. M.-N. Kl. 



empirisk kuiidskab^ — indclioldcr en inængde- niystik samt navnlig om 

 elixircns virkninger de yderligstc overdrivelser, mod hvilke endog Bacos 

 millies millia et ultra er for intet at regne, og som kulminerer i det be- 

 kjendte: mare tingerem, si mercurius esset — havet skulde jeg forvandle 

 til guid, saafremt det bestod af kviksolv. 



Af alkemister i det 14de aarh. pleier man at nævne Nicolas Flamcl, 

 en franskmand, der hyggede kirker og grundlagde milde stiftelser ved hjælp 

 af midler, som han mentes at have erhvervet ved alkemistisk arbeide, 

 Isaak Hollandus og hans sen Johan, nogct senere Bernhard af 

 Trev i go, englænderen Georg Ripley o. fl., men for kemiens historie 

 har de mindre interesse. 



Fra det 14de aarhundredes ferste halvdel antagcr man ogsaa at endel 

 latinske skrifter hidrerer, der bærer Gebers navn som forfatter-. Disse 

 skrifter — summa perfectionis magisterii, de inventione veritatis m. fl. — 

 er af meget stor interesse, og viser at der var gjort fremskridt, der maa 

 betegnes som særdeles betydelige, saavel i det neiere kjendskab til stofferne 

 som i de kemiske operationers teknik. Der omhandles bl. a. destination 

 og sublimation (rei siccæ elevatio per ignem cum adhærentia sui vasis), 

 opløsning og krystallisation (congelatio), videre filtrering, der opfattedes 

 som en slags destination (destillatio per filtrum) og udførtes ved at hænge 

 den ene ende af et stykke porøst væv i den uklare vædske, medens det 

 opsugede klare dryppede ned fra den anden ende. Til ophedning be- 

 nyttedes bl. a. askebad, der var indrettet paa lignende maade som sand- 

 badene, der forst noget senere kom i brug. — Der gives mange oplys- 

 ninger om metallerne, ved tinnet (Jupiter) omtales saaledes det s. k. tinskrig, 

 den eiendommelige lyd, man hører, naar en tinstang bøies. Der gives 

 forskrift til fremstilling af salpetersyre (aqua dissolutiva) ved ophedning af 

 salpeter med vitriol og alun; ogsaa kongevandet omtales, salpetersyren 

 bliver kraftigere, siges der, og formaar bl. a. at opløse guid, naar man 



' Saaledes fremstillingen af det flygtige alkali (kulsur ammoniak) af urin, samt alkoholens 

 rensning ved behandling med potaske og paafølgende destillation. Blandt apparater, der 

 beskrives i de Lui lu s tillagte skrifter, kan nævnes den s. k. athanor fden udødelige), en 

 ovn, der fra en beholder forsynedes automatisk med kul. 



2 Vi har allerede ved flere leiligheder, saavel i oldtiden som i middelalderen, seet pseudo- 

 nyme forfattere smykke sine værker med gamle eller anseede autoriteters navne (Moses, 

 Kleopatra, Demokrit, evangelisten Johannes, Albertus Magnus, Lullus 

 o. fl.), men ingen saadanne pseudonyme skrifter har bragt saa megen forvirring i 

 kemiens historie som disse Gebers, som man i lang tid antog for ægte arabiske. Det 

 er først efterat den virkelige Gebers værker gjennem Berthelots publikationer 1893 

 er blevne kjendt i originalsproget, at man har kunnet paavise den latinske Gebers 

 langt senere oprindelse. 



