68 'in. iiiouTDAiii.. M. -X. Kl 



Den første bog, der indcholdcr 65 kapitler, omhandler encheria (om 

 opcrationerne) med hjælpefagene crgalia (om apparatcrne) og pyronomia 

 (om ildens anvendelse og regulering). Kncheria deles igjen i elaboratio, 

 ved hvilke «res in substantia« bchaiKlIcs (lysikalske) samt exaltatio, opera- 

 tioner, hvorved stoffe-rne bringes over til »altiorem substantiæ et virtutis 

 dignitatem« (kemiske). Hver af disse to er igjen delt i en mangfoldighed 

 af underafdelinger, af hvilke kun de første er gjengivne i det ovenstaaende 

 uddrag. Blandt underafdelingerne under solutio forekommer bl. a. calci- 

 natio, overførelse til calces, kalke, hvilket ord her bruges som almindelig 

 betegnelse for pulverformede stoffer; der er to slags calcinatio, reverbera- 

 toria og alcolismus, af hvilke den første svarer til den latinske Gebers 

 calcinatio per ignem. Alcolismus er en kalcination, der frembringer pulver 

 paa anden vei, enten ved mekaniske paavirkninger (comminutio) eller ved 

 kemiske (corrosio, f. ex. corrosio per aquas fortes). Alcool (alkohol) er 

 oprindeligt en betegnelse for et pulverformet præparat, f ex. pulvis seu 

 alcool auri, pulver eller præparat af guid; men man finder det hos Li bau 

 ogsaa (II. 2. XXVI) brugt i den betydning, ordet nu har: quando vini 

 spiritus rectificatur per suum salem, seu potius exasperatur, nominant vini 

 alcool, vel vinum alcolisatum. — Den anden bog, chymia, omhandler de 

 species chymica, der er fremstillede ved de forskjellige operationer; den er 

 delt i 3 traktater, om magisteria (49 kapider), om extracta (41 kapider) 

 samt om composita (2 kapitler). Under magisteria hører metallernes op- 

 løsninger, oxyder (kalke), sulfider og forbindelser, samt flusmidler o. ds. 1. 

 Under extracta horer essentia, der fremstilles af »rebus tota sua natura«, 

 derunder igjen mysteria eller essentser af mere intim natur, som inde- 

 holder den i stoffe rne værende kraft mere koncentreret. Mysteria deles 

 igjen i quinta essentia og arcana; de første er mineralske (herunder bl. a. 

 blysukker og det ved ophedning deraf dannede aceton), vegetabilske og 

 animalske (f. ex. moskus); under arcana hører de forskjellige tinkturer 

 og olier, ikke blot af organisk oprindelse, men ogsaa metalliske (f. ex. 

 oleum arsenici, henflydt arsensyre), endvidere aqua fortis, alkalier, vitriol, 

 turpethum^ o. m. 



Til Libaus bog hører endnu en kommentar, hvis første del, i 6 

 bøger, indeholder mange tegninger af metallurgiske og kemiske apparater; 

 her gjengives en tegning, der viser endel glasapparater. Derhos gives 



' Turpethum er hos L i b a u en fællesbenævnelse for et eget slags taste stofter (est 

 coagulum specificum fixum); den af paracelsisterne anvendte benævnelse turpethum miné- 

 rale gjælder det basiske kviksolvsulfat. 



