78 TH. niORTDAHL. M.-N. Kl. 



Af (ilaubcTs mange andre iindersøgelser er isærdeleshed hans ar- 

 beider over nielalklcjriderne af vigtighed, idet han med en for den tid 

 ganske enestaaende klarhed har opfattet disse forbindelsers virkeHge natur. 

 Da man pleiede at fremstille dem ved at destillere med sublimat, antog 

 man, at de indeholdt kviksølv. Det var først Glauber, som paaviste 

 urigtigheden heraf; naar man opheder en blanding af sublimat og svovl- 

 antimon, siger han, saa vil den spiritus, der var forbunden med kviksølvet, 

 forlade dette og angribe antimonet, hvorved dannes antimonsmør, som for- 

 tættes i forlaget; antimonsmør er da ikke noget andet end antimonmetal- 

 lets opløsning i spiritus salis, saltsyre. Det svovl, som før var sammen 

 med antimonet, »kon jüngerer« sig med det friblevne kviksølv og frem- 

 bringer zinnober, som afsætter sig paa retortens hals. For at godtgjøre 

 rigtigheden af denne sin forklaring, paaviste han, at antimonsmøret lader 

 sig fremstille uden at tage kviksølv til hjælp, blot ved at opløse antimon- 

 oxyd (flores antimonii) i saltsyre; og ved at opløse andre metaller eller 

 deres kalke (oxyder) i saltsyre fremstillede han flere andre klorider, saa- 

 ledes af zink (zinksmor) og af arsen (den etsende arsenikolie). Om zink- 

 smøret, oleum lapidis calaminaris, siger han, at den er »nicht sonderlich 

 corrosivisch, denn der spiritus salis hat sich an den Galmey matt gefressen 

 und also seine Schärfe dadurch verloren«. 



Gl a üb er er den ferste, som har havt et mere almindeligt gjennem- 

 ført begreb om, hvad man senere kaldte affiniteten, om han end ikke selv 

 benytter dette udtryk. I novi furni philosophic!, 1648, taler han om at 

 fremstille ammoniak af salmiak. Man bruger dertil, siger han, alkali, kalk 

 eller zinkoxyd, men marf kan ikke benytte hvilketsomhelst andet, som 

 sand o. dsl., der er ganske uden virkning. Processen beror derpaa, at 

 zinkoxydet har den natur, at det elsker alle syrer og igjen elskes af disse; 

 naar det derfor optager den i salmiaken indeholte syre (sal acidum, salt- 

 syren), vil ammoniaken (sal volatile) blive sat i frihed. 



Glauber havde en udpræget interesse for den tekniske kemi, og man 

 skylder ham adskillige fremskridt i salpeterfabrikation, glastilvirkning, farveri 

 o. 1. Han fandt, at hans fædreland altfor lidet udnyttede sine naturlige 

 hjælpekilder og raastoffer, og søgte i et værk paa seks bind, Teutschlands 

 Wohlfart, 1656 — 1661 ^ at henlede sine landsmænds opmærksomhed her- 

 paa. Han forbedrede ogsaa fremstillingen af de kemiske præparater, der 

 havde medicinsk anvendelse, og indførte ved det kemiske arbeide nye 

 apparater, saaledes bl. a. sikkerhedsrøret, der dog først senere kom i 



• I dette skrift finder man bl. a. første gang omtalt kaliumpermanganat ; naar brunsten 

 smeltes med kalih\'drat, dannes en grøn oplosning, der gaar over til rod. 



