ßo TM. HIOKID.MII,. M.-N. Kl. 



Man bcgyndu- iiii al koiuiue saa langt Irciii i kcmicn, at man kunde 

 stille sig rent \ idcnskabclige opgaver, der var uafhængige af medicinen. 

 Kcmicn (jplioici- nu liovedsagelig at være et lijælpemiddel for medicinen \ 

 skiller sig fra (Un og gaar sin iidxikling som selvstændig videnskab imøde. 



Med den stedse tiltagende anvendelse af kemiskc præparater som 

 lægemidlcr gik disses tilberedning, der oprindeligt var bleven besørget af 

 lægerne selv, efterhaanden over til apothekerne. Antallet af apotheker 

 tiltog og farmacien udvikledes. I det i6de aarh. og navnlig i dets sidste 

 del var der bleven oprettet mange apotheker rundt om i Europa-, og der 

 var udkommet farmakopøer samt taxter og forordninger angaaende apothe- 

 kerne. Man hnder saaledes i keiser Karl Vs bekjendte lovbog af 1533, 

 constitutio criminalis Carolina, adskillige bestemmelser om salg af giftige 

 stoffer, forfalskninger, misbrug o. 1. Af de mere bekjendte gamle farma- 

 kopøer er at nævne det for Nürnberg 1555 udgivne dispensatorium pharma- 

 corum omnium, af Valerius Cordus'^; men i denne saavelsom den for 

 Paris gjældende codex medicamentarius (1590 og 1615) og overhovedet de 

 ældre farmakopøer var de kemiske præparater kun i ringe grad optagne. 

 Men ud i det 17de aarh. begyndte farmakopøerne ved siden af de gale- 

 niske ogsaa at optage de kemiske lægemidler, saaledes f. ex. Le3-dens 

 farmakopø 1638, Londons 1650 og Kjøbenhavns 1658, og der blev nu 

 ved apothekernes visitation ogsaa taget hensyn til disse, om end kemiske 

 reagentser endnu kun sjelden anvendtes. Saavel i det i6de som i det 

 17de aarh. udkom ogsaa flere skrifter om apothekervisitationen, bl. a. 1672 

 og 1673 af Thomas Bartholin"* (1616 — 1680), professor ved Kjøben- 

 havns universitet. 



' Ved universiteterne var kemien altid bleven foredraget af de medicinske professorer. 

 Den første selvstændige lærestol i kemi blev oprettet i Paris, ved jardin du roi (j. des 

 plantes), hvor skotlænderen Da v iss on indkaldtes 1606. Det er betegnende for den 

 mangel paa agtelse, man endnu havde for experimentet, at der foruden professoren 

 ansattes en demonstrator, som efterat professoren havde sluttet forelæsningen, udforte 

 de tilhørende forsøg. — I Tyskland blev kemien først foredraget som selvstændigt fag 

 i Marburg, af Johann Hartmann (1568 — 1631); i Jena blev 1629 Werner Rol- 

 fink den forste professor i kemi. 



^ I de nordiske lande var der apotheker i Kjobenhavn 1514, i Stockholm 1550, i Bergen 

 1588, i Christiania 1628. 



•* Valerius Cordus kjendte fremstillingen af æther, men forskriften blev ikke oflentlig- 

 gjort før efter hans død (1544); ætheren blev under navnet oleum vitrioli dulce verum 

 optaget i de folgende udgaver af hans farmakopo. 



* Dennnes yngre bror, Erasmus Bartholin, ligeledes professor i Kjobenhavn, har forst 

 beskrevet den islandske kalkspat og dens dobbcltbrydning (1669I. 



