1905. No. 7. FREMSTILLING AF KEMIEXS HISTORIE. 83 



kneb, der brugtes, var rene taskenspillerkimster, digler med dobbelt bund 

 og guid i mellemrummet ; eller man amalgamerede rent guid, saa det ud- 

 \endigt fik farve som selv, og ophedede det, saa kvikselvet atter fordam- 

 pede o. s. v. ^ 



Blandt de mange fN'rster, som interesserede sig for alkemien, kan 

 nævnes keiserne Rudolf II (1576 — 1612), den tyske Hermes Trisme- 

 gist, som han kaldtes, og Ferdinand III (1637 — 1657); videre kurfyrst 

 August af Sachsen (1533 — 86) og hans efterfølger Christian II, samt 

 hertug Friedrich af Württemberg (1557 — 1608), der for at tilfredsstille 

 sin lyst til alkemistiske forseg paalagde saa store skatter, at der flere 

 gange blev gjort indsigelser. De norsk-danske konger Fredrik II, 

 Christian IV og Fredrik III havde ogsaa megen interesse for alkemi, 

 og isærdeleshed var den sidste meget ivrig og satte mange penge til; 

 deres hofalkemister var Kaspar Harbach samt italieneren Borri^. Men 

 hovedsageligt var det ved de tyske hoffer omkring midten af det 17de 

 aarh., da finantserne efter trediveaarskrigen var i uorden, at alkemisterne 

 var velseede. 



De omstreifende alkemister, som var heldige, fik store belønninger og 

 adelige titler; Rudolf II adlede en omreisende barbersvend Müller under 

 navnet von Mul len fe Is, og Ferdinand III udnævnte en Rieht hau s en, 

 der 1648 i hans paasyn ha\'de forvandlet 2V2 pund kviksølv til rent guid, 

 til friherre af Chaos. 



Men naar alkemisternes bedragerier blev opdagede, da gik det dem 

 ogsaa ilde; hertug Julius af Braunschweig- Wolfenbüttel (1568 — 89) lod 

 folk, som i lange tider havde staaet i høi gunst hos ham, lide den gru- 

 somste dødsstraf med gloende tænger, partering og alt tidens barbariske 

 tilbehør. Den almindelige straf for overbeviste alkemister var dog den 

 forgyldte galge; delinkventen maatte bære en med bladguld besat dragt, 

 og straffen blev undertiden skjærpet ved haanende indskrifter, som op- 

 sloges paa galgen^. 



usufur. Da forsøgene lykkedes godt, fik Daniel udbetalt 20000 dukater, hvorpaa han 

 drog til Frankrige, medens storhertugen, da han hos apothekerne vilde forsyne sig med 

 mere usufur, fik mærke, at præparatet nu havde tabt sin kraft. 



' En del nærmere oplysninger om alkemistiske kneb indeholdes i Fr. Geoffroy s af- 

 handling Des supercheries concernant la pierre philosophale 1722. 



2 Joseph Borri (Burrhus) var født i Milano 1627; for at undgaa inkvisitionen maatte 

 han flygte til udlandet, hvor han bl. a. i Hamburg underviste den svenske dronning 

 Christina i alkemi og hemmelige videnskaber ; fra 1665 til 167O opholdt han sig i 

 Danmark, men siden blev han paagrebet og udleveret til Rom, hvor han holdtes 

 fængslet til sin død 1695. 



^ F. ex. : Ich war zwar, wie Mercurius wird fix gemacht, bedacht ; 

 Doch hat sich's umgekehrt und ich bin fix gemacht. 



