274 
Exkursioner i Jämtlands fjälltrakter voro vid denna tid förenade 
med åtskilliga svårigheter, särskildt om det gällde att hemföra mera 
skrymmande och tunga samlingar. De båda resenärerna syssel- 
satte sig dessutom äfven med fanerogamerna. På sten växande 
skorplafvar, som ju fordra ett särskildt tidsödande arbete och äfven 
af andra skäl äro svåra att tillvarataga under längre turer till fots, 
blefvo också jämförelsevis föga beaktade af bröderna ALMQUIST. 
Af släktet Rhizocarpon, som ju i regeln växer på sten, hemförde de, 
såvidt framgår af reseberättelserna och af Lichenogr. scand., endast 
sju arter, nämligen Rh. rittokense, Rh. Copelandit, Rh. polycarpum, 
Rh. expallescens, Rh. roridulum, Rh. Oederi och Rh. calcareum f. 
excentricum. En så »trivial» art som Rh. geographicum har nog icke 
ansetts förtjäna ett omnämnande, och sak samma gäller kanske 
om Rh. geminatum, som dock enligt min erfarenbet är ganska säll- 
synt i västra Jämtland. Särdeles märkligt är, att Rh. alpicola helt 
och hållet förbisetts, hvilket visar, att S. ALMQUIST icke ägnat de 
gula Rhizocarpon-arterna någon uppmärksamhet. Hade så icke 
varit förhållandet, skulle han med sin skarpa blick för formolik- 
heter helt säkert hafva iakttagit skillnaden mellan denna art och 
den likaledes ej sällsynta Rh. chionophilum. 
Från mina exkursioner hafva hemförts 20 Rhizocarpon-arter, och 
dock har jag ej anträffat Rh. rittokense och Rh. Oederi. Anmärkas 
bör emellertid, att jag uppfattar arterna mera snäft, än hvad för- 
hållandet är i TH. M. FrRIES' Lichenogr. scand., men denna olikhet 
i artuppfattningen berör icke i nämnvärd mån de af ALMQUIST för 
västra Jämtland omnämnda. En jämförelse med andra skandina- 
viska fjälltrakter låter sig knappt genomföra, enär ingen kan anses 
noggrannare undersökt i föreliggande afseende. Närmast kunde 
ifrågakomma Sarekområdet, öfver hvars lafvegetation föreligger en 
framställning af så sent datum som 1907 (BIRGER NILSON, Die 
Flechtenvegetation des Sarekgebirges). Därifrån äro kända 15 arter, 
af hvilka NILSON insamlat 13 själf. Två af dem, Rh. glaucescens 
och Rh. ignobile äro ej anträffade i västra Jämtland. Rh. distinetum 
hos NILSON är Rh. Oederi; Rh. controversum torde, att döma efter 
uppgiften om bålens kalireaktion, vara Rh. eupetreum. Rh. calca- 
reum tillhör enligt TH. M. FRIES Var. pseudospeireum. Huruvida Rh. 
obscuratum är den laf, som här betecknats med detta namn, eller 
Rh. lavatum, låter sig ej afgöra utan en granskning af det hem- 
förda materialet. Af i västra Jämtland samlade arter äro för 
Sarekområdet icke uppgifna Rh. jJemtlandicum, Rh. Massalongii, Rh. 
