341 
Den sista kartan (5) framställer för jämförelsens skull den nutida 
fördelningen af land och vatten i Stockholmstrakten. 
En växts spridning till nya lokaler sker af allt att döma period- 
vis — om dessa perioder upprepas eller, rent yttre inverkningar 
frånsedda, för hvarje art endast inträda en gång, torde vara svårt 
att afgöra. Jag vill senare återkomma till vissa skäl, som tala för, 
att det förra möjligen är fallet. En plötslig spridning af en art kan 
naturligtvis först och främst bero på att nya, förut afstängda om- 
råden öppna sig för den antingen genom uppkomsten af en ny 
Fig. 5. Stockholmstrakten i nutiden. 
landförbindelse, försvinnande af något hinder af annan art (t. ex. 
landisens bortsmältande i de svenska fjällen) eller människans in- 
verkan. Ett briljant exempel på sistnämnda fall erbjuda de talrika 
arter, bl. a. Erigeron canadensis, Elodea canadensis och Epilobium 
adenocaulon, som af människan öfverförts från Amerika till Europa 
och där på kort tid utbredt sig öfver vidsträckta områden. Eller 
också kunna, vanligen genom människans ingripande, växtplatser 
af ett helt nytt slag skapas för en art, till hvilka den i så fall 
hastigt sprider sig. Ett dylikt fall är hafsstrandväxternas redan af- 
