351 
I kalkkärr: 
Carex polygama Orchis Traunsteineri 
Ophrys myodes Equisetum tenellum. 
I kärrmark af annat slag: 
Carex polygama. 
Om deras uppträdande i växtsamhällen utanför Stockholmstrakten 
kan nämnas, att 10 af dem förekomma på de västgötska Stipa-lokalerna 
(SERNANDER 1908), 10 återfinnas på den af ScHoLrz skildrade Stipa- 
lokalen vid Liebenthali Westpreussen, (SCHOLz 1905), och ej mindre än 
7 tillhöra den ungerska steppens viktigaste karaktärsväxter (HEGi 1907). 
Till slut må tilläggas, att tvenne utprägladt sydosteuropeiska ar- 
ter, Inula salicina och Fragaria collina, på ett ställe hvar under- 
skrida Håganivån (Asken resp. Svenska Högarna). De talrika öfriga 
lokalerna ligga alla öfver denna. Fragaria kan -.ju dessutom möj- 
ligen misstänkas vara spridd endozoiskt genom människor till de 
som bekant bebodda Svenska Högarna. 
Sammanfattas det nu sagda, finna vi, att i Stockholms skärgård 
finnes ett ej oansenligt antal arter, som endast förekomma på öar, 
hvilka voro land redan under bronsåldern. De äro nästan alla 
xerothermer, en för svenska förhållanden enastående hög procent 
— 30,4 — af dem har sitt utbredningscentrum förlagdt till Asien och 
sydöstra Europa, under det att så godt som alla de öfriga, utom 
ett par alpina arter, äro utprägladt sydliga, och de äro koncentre- 
rade till växtsamhällen af i Sverige sällsynt, torrvarm typ, hvilka 
visa stora likheter med gotländska och sydosteuropeiska formationer. 
Anser man sig af detta ha rätt att sluta, att ifrågavarande växter 
invandrat vid eller kort före den tidpunkt, då hafvet stod ungefär 
vid Håganivån — och mig förefaller det, som om detta knappt 
skulle kunna förnekas — ha vi här sålunda ännu ett bevis för 
riktigheten af SERNANDERS bekanta teori, att Sverige ännu under 
bronsåldern genomgått ett skede, det subboreala, med betydligt mer 
kontinentalt, torrvarmare klimat än det nutida. 
Ger Stockholmstraktens nutida växtgeografiska förhållanden några 
antydningar äfven om hurudana dessa varit under den närmast 
föregående tiden, alltså den senare stenåldern? Mig förefaller det så. 
Om man jämför en karta öfver Hedera Helix nutida utbredning 
inom ifrågavarande område med den karta (IID, som illustrerar 
kustlinjens förlopp under Åloppetid, skall man finna, att samtliga 
Hedera-lokaler ligga omedelbart vid den dåtida kusten. Som Hedera 
f. n. är absolut steril inom området, är det mer än sannolikt, att 
