K. AMINOFF. 



Storfors bruks aktiebolags skogar. 



Exkursionsledare var forstmästare G. Wesslén, Gammelkroppa. Den af 

 honom i programmet meddelade allmänna beskrifningen och redogörelsen för 

 dessa skogar införes här in extenso. 



Storfors Bruks A. -B. bildades 1864, men dess anor gå mycket längre 

 tillbaka i tiden. Gamla handlingar frän slutet af 1500-talet visa, att bruks- 

 driften då redan var i gäng såväl vid Storfors — »frälsegärden Fors» — 

 som äfven vid Nykroppa, där bolagets största verk nu äro belägna. Ar 

 1576 såldes Fors af dåvarande ägaren, fru Anna eller Malin pä Lindö till 

 hertig Karl, som 1592 uppgjorde kontrakt med Anders Hane »att bygga ett 

 ränneverk med dammar, bäljar och annat vid Fors hemman, där hammaren 

 skall stå». Här smidde sedan franska smeder »skottfriharnesk», rör- och 

 spjällplåtar m. m. Vid Nykroppa, som redan 1574 namnes som kronobruk, 

 och hvars första hammarsmedja anlades 1588, tillverkades af tyska arbetare 

 under förmannen Wolff FUrster allehanda krigsmaterial, såsom kanoner, falko- 

 netter och lod. — Karl IX bodde ofta, äfven som konung, på Kroppa, där 

 han låtit uppföra en kungsgård och främjade kraftigt verksamheten vid bru- 

 ken, men efter hans död inträdde en afmattning och slutligen utarrenderades 

 bruken till holländare. Efter växlande öden indrogos Kroppa och Storfors 

 vid Karl XI:s reduktion till kronan, hvarefter de ånyo utarrenderades. Den 

 siste arrendatorn, kaptenen Klas Linroth, köpte bruken af kronan år 17 14 

 för en summa af 26,938 daler 10 öre och 16 rst silfvermynt, och bruken 

 stannade i denna släkt, tills de genom köp öfvergingo till nuvarande aktie- 

 bolag. Samma år, 1866, ombyggdes verken vid Storfors, hvarest ett tids- 

 enligt lancashiresmide då inrättades. Äfven vid Nykroppa skedde stora ny- 

 byggnader. Utvidgningarna vid såväl Storfors som Nykroppa hafva fortgått 

 ända in till sista tid, och bolaget har nu vid Storfors ett stort, modernt rör- 

 verk samt vid Nykroppa 2 hyttor, 2 bessemerkonverter, 3 martinugnar, stora 

 valsverk, ånghammarsmedja m. m. 



Till bruken anslogos redan tidigt behöfliga kolskogar, som med inköpet 

 från kronan öfvergått under full besittningsrätt. I och med brukens ut- 

 vidgning ökades behofvet af kol och vattenkraft, och domänerna hafva vid 

 skilda tillfällen utökats genom förvärf af intilliggande mindre hyttelag och 

 fastigheter. Den produktiva skogsmarksarealen har under åren varit: 



1840 — 1845 

 1846— 1863 

 1864—1867 

 1868— 1873 

 1874— 1897 

 1898 — 1902 



■903 



1904 — 1909 



1910 



16,175 

 16,481 

 19,068 

 i9.'o3 

 19.717 

 22,874 

 22,991 

 23.074 



23,080 



Keduc. enligt 1905 års affattning. 



