12 F. AMINOKF. 



Skogarna hafva sedan förra hälften af i8oo-talet^ varit ställda under fack- 

 mässig värd och förvaltning. Enligt de principer för bruksskogarnas skötsel, 

 som i förra århundradet mest gjorde sig gällande, har det skogsbrukssätt, som 

 kommit till användning, varit trakthuggning. — Den äldsta trakthyggesplanen 

 för de norra bevakningarna daterar sig från år 1848, och för de södra trak- 

 terna finnas trakthyggeskartor från är i86i. — Pä hyggena ställdes alltid 

 fröträd, men skogsodlingar synas redan tidigt börjat vidtagas, hvarvid i all- 

 mänhet uppdragande af blandbeständ varit målet, dallringar, till formen 

 svaga låggallringar, började man pä 1870-talet. — Från är 1875 föres öfver 

 afverkningar och skogsodlingar m. m. en synnerligen detaljerad statistik, och 

 den kolade virkesmassan är känd frän är 1840. Enligt dessa uppgifter har 

 följande grafiska tablå sammanställts: 



AfVefkraiLg" pr är ociiliarTJrod. skogsmark 



Bdjcckn. 



'/, Ohekanta 

 ^ soTtim. 



Den produktiva arealen har för de skilda perioderna i denna tablå re- 

 ducerats efter den markaffattning, som verkställdes år 1905. Enligt samma 

 affattning och därvid gjord åldersbestämning af bestånden är sedan 1840 

 90 % af arealen sluthuggen. 



Den genom gallringar uttagna virkesmassa, som användts till kolning, 

 framgår af följande sammanställning : 



