STRÖDDA IAKTTAGELSER OCH NATURMINNEN. 



Några ord om norrländskt tallfrö. 



Då det allmänt erkännes, att första villkoret för att skogskulturer i Norr- 

 land skola lyckas är, att endast ortens frö användes, sä framstår fröanskaff- 

 ningsfrågan som en viktig uppgift. Det torde därför intressera denna tidskrifts 

 läsare att höra, huru tallfröets kvalitet och fröutbytet ter sig i vår nordliga 

 bygd, hvarför här meddelas ett litet försök med insamling och klängning af 

 tallkott i Tornedalen. 



Under sistlidna vårvinter, sedan skolbarnen undervisats om huru tallkott 

 borde insamlas, blefvo inom Karl Gustafs socken i Neder Torneä bevaknings- 

 trakt af Torneå revir insamlade loo hektoliter tallkott. Häraf levererades 

 80 hektoliter till fröklängningsanstalten i Hällnäs, det återstående partiet kläng- 

 des i en för detta ändamål å skogstorpet Sorttivaara iordningställd ria. För 

 kottens inläggning och klängning i värmerian anbringades vid rians väggband 

 trägaller med ett i midten placeradt ståltrådsgaller, hvarpå kotten efter kläng- 

 ningen äfven tröskades. Riegolfvet betäcktes med hopsydd domestikväf, hvilken 

 förhindrade fröets nedfallande genom golfspringorna och underlättade dess 

 hopsamlande. Sedan kotten blifvit inlagd och fuktad i värmerian, fick den 

 ligga där något öfver 4 dygn. Under de tre första dygnen hölls temperaturen 

 vid omkring 47 — 50 C. och under det sista vid 56 — 59 C. Under denna 

 tid ägde allt emellanåt luftväxling rum. Afven fuktades kotten under 3:dje 

 och 4:de dygnet. 



Fröets afvingning verkställdes genom att en påse fylldes till ungefär '/, 

 med frö, som sedan slagtröskades med en käpp, hvarpå det sålunda tröskade 

 fröet gnuggades mot ett såll af ståltrådsnät med så täta maskor, att fröet 

 ej föll igenom. Härigenom söndermaldes vingarna ännu mer och genom- 

 trängde slutligen nätet, sålunda skiljande sig från fröet. Det erhållna fröut- 

 bytet från förenämnda 20 hektoliter tallkott uppgick till 12 kg. eller 0,6 kg. 

 pr hektoliter. 



Fröprof har insändts till Skogsvårdsföreningens frökontrollanstalt. Fröet 

 har vid undersökning därstädes befunnits hafva en groningsprocent af 39,1. 

 Att groningsprocenten ej blef högre torde till en del hafva orsakats af, att 

 fröet slungades helt obetydligt, så att det lätta slöa fröet blott till en ringa 

 del afskildes. Det är naturligt, att ju hårdare fröet slungas, desto vackrare 

 grobarhetsprocent och mindre fröutbyte erhålles. 



Vid klängningen inreddes blott ungefär halfva rian för kottinläggningen, 

 och med denna anordning klängdes 1,3 kg. frö pr dygn. Uti en medelstor 

 ria kan ordnas så, att minst 2,5 kg. tallfrö klänges per dygn. 



Inberäknadt utgifter för kottinköp och klängningskostnader uppgick frö- 

 priset till 13 kr. pr kg. 



Under föregående år har emellanåt vid gynnsamma försomrar ett något 

 mindre kottparti kunnat klängas i soUafve, men som solklängningsmetoden 

 är beroende af väderleken, sä har stundom den olägenheten inträffat, att under 

 mulna och kalla försomrar den samlade kotten till största delen icke kunnat 



