FLOTTNINGSKOSTNADERNAS KÖRDEI.NINd. 97 



bodsets mängd och beskaftenhet. Hit höra flottnings- och skiljnings- 

 gostnaden. De öfriga kostnaderna kunna i motsats till de nyssnämnda 

 kenämnas indirekta, emedan mängden och beskaffenheten af flottgodset 

 icke nämnvärdt påverkar dem. 



De kostnader, som äro beroende af flottgodsets mängd och beskaf- 

 fenhet kunna gifvetvis fördelas på samtidigt framförda flottgodsklasser i 

 mån som hvarje flottgodsklass, om den flottades särskildt, skulle förorsaka 

 kostnad, hvilket kan utrönas genom anordnande af försök och statistik. 



Hittills hafva äfven de konstanta kostnaderna för flottningen för- 

 delats efter den grund, som blifvit utredd gälla för de direkta kostna- 

 dernas fördelning, alltså efter flottningssvårigheterna. Detta förfarande 

 är att betrakta som alldeles godtyckligt, då hvarken mängden eller be- 

 skaffenheten af flottgodset påverkar dessa kostnader i nämnvärd grad. 



Dä dessa kostnaders fördelning alltså måste .ske efter annan grund, 

 återkommer jag till dem först efter att hafva utvecklat grunderna för 

 de direkta kostnadernas fördelning. 



Flottningskostnaden. 



Flottningsstadgan säger, påtagligen med afseende å de direkta kost- 

 naderna, att synemännen skola särskildt »utreda» : 



»om till rättvis fördelning af flottningskostnaden flottleden 

 bör i distrikt indelas och huru mycket flottgods kan inom hvarje 

 distrikt påräknas»; samt »huru vid kostnadens fördelning sär- 

 skilda slag af flottgods böra med afseende å den större eller 

 mindre svårighet de vid flottningen förorsaka med hvarandra 

 jämföras». 

 Det är först och främst naturligt, att en tratikant icke kan åläggas 

 deltaga i en kostnad, som hans flottgods icke bidragit att förorsaka. 

 Timmer, som tillsläppes någonstädes utmed flottleden, kan exempelvis 

 icke debiteras kostnader, som nedlagts på flottningsarbete högre upp i 

 vattendraget. Då timmer i allmänhet tillsläppes här och där utmed 

 hela flottleden, måste alltså en lokal uppdelning af kostnaderna ske, i 

 hvilket ändamål flottledens indelning i distrikt enligt flottningsstadgan 

 skall utredas. * 



Ursprungligen, då endast långt och groft timmer, allt af ungefär 

 samma beskaffenhet flottades, deltog hvarje flottadt timmer till lika del 

 i flottningskostnaden, och alltså hvarje delägare, i mån som han hade 

 antal timmer. Men sedan industrien utvecklats i den grad, att äfven 

 mycket klent och kort virke utflottas, men detta virke efter stycketal 

 räknadt medför mindre flottningskostnad, måste för en rättvis fördelning 

 af flottningskostnaden undersökas och beräknas, i hvilken grad hvarje 



