g8 ERNST ANDERSSON. 



virkesslag förorsakar kostnad. Ju större dimensionsskillnaden är, och 

 ju större mängder klent och kort virke som flottas, ju större vikt ligger 

 uppå att de relationstal, som skola uttrycka den grad i hvilken olika 

 \irkesslag förorsaka flottningskostnaden, äro riktigt fastställda. 



Äfven denna för flottningskostnadens rättvisa fördelning viktiga 

 synpunkt tillgodoses af ofvan citerade föreskrift. Dock har denna före- 

 skrift icke tillämpats i dess fulla räckvidd, hvilket åtminstone delvis 

 beror på föreskriftens knapphändighet. Gifvetvis växlar olika virkes- 

 slags flottningssvårighet i olika delar af en älf. I de bredare, lugnt fly 

 tände delarna af älfven är flottningssvårigheten ungefär densamma för 

 långt som för kort virke exempelvis. Men i de vanligen smalare och stri 

 dåre bivattnen är flottningssvårigheten mångdubbelt större för långt än 

 för kort virke. Då nu somliga virkesägare köra sitt virke direkt till 

 hufvudälfven och andra till biälfvarna, kunna sådana relationstal som 

 angifva olika virkesslags flottningssvårighet / lida älfven icke användas 

 för en rättvis fördelning af flottningskostnaden. Således är önskvärdt, 

 att flottningssvårigheten för olika flottgodsklasser uppskattas särskildt 

 för hvarje distrikt samt att endast mera likartade distrikt i detta af- 

 seende gemensamt behandlas. Då detta, trots behofvet, nästan aldrig 

 tillämpats, torde flottningsstadgan böra i detta afseende förtydligas. 



För bestämmandet af i hvilken grad flottgods af olika beskaffenhet 

 bör deltaga i kostnaden har man beräknat, huru stor mängd af en flott- 

 godsklass, som kan flottas för samma kostnad, som enheten af en viss 

 klass. Om man t. ex. utrönt, att 100,000 st. timmer af 4 — 8 meters 

 längd kostar lika mycket i flottning som 500,000 st. af 3 m. längd, 

 har fastslagits, att 5 st. 3 m. -längder skola deltaga i kostnaden för ge- 

 mensam flottning i lika mån som i st. 4 — 8 meters timmer. Genom 

 division af det flottade antalet 3-meterslängder med 5 har mängden däraf 

 redticcvats till likvärdighet med mängden af det som flottningsenhet an- 

 tagna 4 — 8 meters timret, och har summan af hvarje trafikants så redu- 

 cerade flottgodsmängd, jämförd med hela den reducerade flottgodsmäng- 

 den, legat till grund för flottningskostnadens fördelning. Detta tillväga- 

 gångssätt är gifvetvis af samma verkan, som det, då relationstal för 

 flottgodsklassernas flottningssvårighet fastställas (i exemplet resp. '/j och 

 i). Då dessa tal multipliceras med resp. trafikanters verkliga mängd af 

 dessa flottgodsklasser, får man fram samma produkter, hvilka lika väl 

 kunna sägas angifva relativa flottningskostnaden som en till likhet i 

 fiottningskostnad reducerad flottgodsmängd. 



I det följande begagnas därför begreppet »relationstal», som ut- 

 trycker relativa deltagandet i flottningskostnaden för en viss iiimigd af 

 de olika flottgodsklasserna. 



