KLOTININGSKOSTNADERNAS FOKDELNING. 1)1) 



Synemäniien skulle alltså hafva att utreda 



i) huru flottgodsmängden skall bestämmas och således enhetens 

 storlek, 



2) huru flottgodsklasserna skola begränsas, 



3) relationstalen. 



Som förut omnämnts angifvas under mindre utvecklade förhållanden 

 flottgodsmängderna i stycketal, en kvarlefva från den tid, då endast 

 groft och långt timmer flottades, alltså endast ci/ klass af flottgods före- 



Fit;. I. Skeniiitisk bild af en >orteringsanordnint,'. 

 ex a) Hela figuren, både fuUdragna ocli brutna linjer: sortering i 27 märken genom 3 gånger 

 upprepad 3-delning. ex b) Endast de fuUdragna linjerna. Numreringen af fickorna tillhfir 



detta exempel. 



fanns, och infördes senare, da behof att flotta mindre dimensioner yppa- 

 des, en längdklassindelning. 



Vidare har man på grund af vissa olägenheter, som längdklass- 

 indelning med stycketalsberäkning äfven medför, i en del flottleder infört 

 virkesmängdens beräkning i kubikmassa, hvilket medfört fördelen af 

 mindre skillnad i flottningssvärighet olika virkesslag emellan och jämnare 

 kostnadsbelastning itioiii längdklasserna. Detta s. k. kubikfotsystem med- 

 för å andra sidan äfven vissa olägenheter, bl. a. svårigheten att lik- 

 formigt bestämma den verkliga kubikmassan och kontrollera densamma. 

 Man torde därför i framtiden äfven hafva att räkna med ett annat 

 system, nämligen klassificering efter diameter oi// längd samt mängdens 

 beräknande i stycketal. Hvilken grund som bör välias, dels för mäng- 

 den.s bestämmande, dels för klassindelningen torde icke heller kunna 



