FLOTTNINGSKOSTNADERNAS FÖRDELNING. I07 



Huru slutligen olika flottgodsklasser böra deltaga i dessa konstanta 

 kostnader, sedan de hänförts till distrikt, återstår att öfverväga. 



Då hvarken betydande variationer i hela flottgodsmängden eller 

 variationer i mängden af viss flottgodsklass i nämnvärd grad kunna 

 sägas påverka dessa slag af kostnader, kan ingen på kvantitet, det må 

 vara stycketal eller kubikmassa, fotad fördeiningsgrund med fog föreslås. 



Ytterst är ju flottledens åstadkommande ett allmänt skogsägare- 

 intresse, i det att densamma tjänar för transport endast af virke, som 

 produceras inom flottledens vattensamlingsområde. Flottledsanläggningen 

 skulle alltså vara en gemensam angelägenhet för skogsägarna inom flott- 

 ledens vattensamlingsområde, i det att deras skogsvärden och i följd 

 däraf deras markvärden stegras genom flottledens inrättande. 



Rättvisan fordrar dä, att dessa skogsägare skola deltaga i anlägg- 

 ningskostnaden, i mån som deras skogsvärden genom flottiedens inrät- 

 tande stegras, hvilket öfverensstämmer med den princip, som enligt lag 

 tillämpas vid andra liknande företag, exempelvis gemensam vatten- 

 afledning. 



Då emellertid i allmänhet utom för de allra gröfsta dimensionerna 

 så godt som hela skogsvärdet åstadkommes genom flottningsmöjlighe- 

 ten, torde en god grund för anläggningskostnadens fördelning äfven vara 

 själfva skogsvärdet. Lägges skogsvärdet till grund för fördelningen, komma 

 de som vid tiden för anläggningen endast äga ungskog att endast i 

 obetydlig grad bidraga, men detta måste anses rättvist, alldenstund deras 

 intresse af flottleden måste vara ofantligt mycket mindre än de skogs- 

 ägares, hvilka hafva mogen skog. Skillnaden i intresse skulle repre- 

 senteras af räntan på hvars och ens andel i anläggningskostnaden under 

 den tid som förflyter intill dess hvarje skogsägare får nytta af flottleden 

 för sin skog. Denna ränteskillnad torde tämligen jämnt balansera mot 

 värdeskillnaden. Skogsvärdet skulle alltså vara en i hufvudsak rättvis 

 fördeiningsgrund, hvilket också domänstyrelsen i sitt »förslag till än- 

 dringar i gällande flottningsstadga» af 27 maj 190g framhåller. 



Huruvida anläggningskostnaden i enlighet med domänstyrelsens 

 förslag bör uttagas direkt af skogsägarna så snart anläggningen blifvit 

 fullbordad eller om den fortfarande bör uttagas genom att belasta det 

 utflottade virket med skyldighet att amortera byggnadskostnaden, är 

 gifvetvis oberoende af fördelningsgrunden. Denna låter sig tillämpa 

 under bibehållande af sin egenskap att vara rättvis så väl vid det ena 

 som det andra förfaringssättet, d. v. s. vare sig ärsafverkningen belägges 

 med amorteringsskyldighet eller skogskapitalet debiteras för anläggnings- 

 kostnaden, hvilket väl skall innebäras i att anläggningskostnaden »afskrif- 

 ves» (domänstyrelsen). I detta fall måste ju hvarje skogsägare debitera 



