122 FRÅN SKOGSVÄRDSSTYRELSERNA. 



1 anledning af en motion (n:o 17) frän landshöfding F. Holmqvist 

 beslöt mötet uttala sig för önskvärdheten af att skogsvärdsstyrelsernas års- 

 berättelser tryckas gemensamt, att de liksom hittills spridas genom Skogs- 

 vårdsföreningens försorg, men att kostnaderna härför nedbringas sä mycket 

 som möjligt. Mötet lämnade äfven i uppdrag åt sitt förvaltningsutskott att 

 till skogsvårdsföreningens styrelse öfverlämna formulär till tabellsammandrag 

 i enlighet med ett af fjärde utskottet utarbetadt förslag i nära öfverensstäm- 

 melse med uppställningen af de tabeller, som åtföljde skogsvårdsstyrelsernas 

 berättelser för är 1910. 



Slutligen beslöt mötet, i anledning af en motion af bruksägaren A. 

 Ekman angående sättet för fördelning mellan skogsvårdsstyrelserna af kost- 

 naderna för styrelsernas möten, uttala sig för, att dessa kostnader skola för- 

 delas på de olika skogsvärdsstyrelserna i förhållande till dessa skogsvårds- 

 styrelsers årliga inkomster efter de grunder, som förvaltningsutskottet närmare 

 bestämmer. 



Förslag till ändring i lag ang. vård af enskildes skogar d. 24 juli 1903. 



I skrifvelse till skogsvårdsstyrelsernas förvaltningsutskott hade skogslag- 

 stiftningskommittén till öfverläggningsämne vid mötet föreslagit frågan, om 

 och i hvilken män 1903 års skogsvårdslag bör utvecklas. I sådant syfte 

 hade kommittén i sin skrifvelse lämnat en kortfattad redogörelse för de 

 hufvudsakliga anmärkningar af principiell innebörd, som framställts mot lagen, 

 och antydt de olika förslag till lagens förbättrande, som framkommit. Dessa 

 anmärkningar och förslag hade föranledt kommittén att uppdela ärendet i 

 följande sex frågor, hvilka kommittén alltså önskat bringa under mötets be- 

 handling, nämligen: 



»I. Frågan, huruvida lagstiftningen angående vård af enskildes skogar 

 bör byggas pä annan princip än den till grund för lagen den 24 juli 1903 

 liggande regeln om tryggande af skogens återväxt men i öfrigt fri skogs- 

 hushållning. 



II. Frågan, huruvida till grund för ändrad lagstiftning i detta ämne 

 bör läggas: 



A. Principen om skyddande af växtlig ungskog jämte tryggande af 

 återvä.xten men i öfrigt fri skogshushållning. 



B. Principen om rationell skog.shushållning i allo. 



III. Frågan, huruvida lagstiftningen på detta område för alla de delar 

 af landet, ä hvilka 1903 års lag har afseende, bör ordnas efter enahanda 

 grund. 



IV. Frågan, huruvida en eventuell lagstiftning efter principen om rationell 

 skogsvård bör afse all skogsmark i enskild hand och, i annat fall, i hvilken 

 män den bör begränsas. 



V. Frågan om lämpligaste medlet för åvägabringande af rationell 

 skogsvård å enskildes ägor (t. ex. skyldighet för ägaren att hafva anställd 

 forstligt utbildad förvaltare, afgifvande af uppgifter om skogsvärden m. m., 

 åliggande att sköta skogen efter fastställd hushållningsplan). 



VI. Frågan, huruvida det kan antagas, att en lagstiftning efter de 

 under II angifna principer skulle för att göras effektiv ställa större anspråk 



