ÄR EKONOMISK SKOGSHUSHÅLLNING MÖJLIG? I79 



del andra förhälianden, som ofta gripa in i hvarandra och som just 

 därför i hög grad försvåra jämförande värdesättningar. 



Hit är att bland annat räkna fraktkostnaderna. Hög och lika frakt- 

 kostnad beräknad efter tyngd- eller volymsenheten gynnar produktionen 

 af gröfre dimensioner, då dessa per tyngd- eller volymsenhet äro värde- 

 fullare. Ifråga om efter tyngd beräknade fraktsatser gäller detta, 

 åtminstone beträffande rått virke i särskildt hög grad därför att frod- 

 vuxet virke är afsevärdt tyngre än kärnfullt. Vidare är afverk- 

 nings- och apteringskostnaden betydligt högre per volymsenhet för 

 smäckrare virke än för gröfre, särskildt om däri ingår äfven bark- 

 ningskostnad. Och äfven förädlingskostnaden ställer sig afsevärdt 

 dyrare för det förra. Gröfre träd lämna ock större gagnvirkesprocent 

 än smäckrare likasom ock gröfre timmer lämnar större procent såg- 

 utbyte än klenare. Därtill kommer, att gröfre virke gifver en större 

 procent af de bättre kvaliteterna än det smäckrare, d. v. s. kvalitets- 

 utfallet är bättre hos det förra än hos det senare. Ju lägre omlopps- 

 tiden sättes och ju större del af hela afverkningen uttages genom för- 

 afverkningar, desto lägre blir kvaliteten å afverkningen i dess helhet. 



I proportion som kvaliteten går ned stiger procenten af sådan vir 

 kesafkastning, som antingen alls icke kan afsättas eller ock icke kan af- 

 sättas annat än med förlust eller med blott ringa nettobehållning, hvil- 

 ket åter måste få till följd ännu sämre pris för detta virke. Då sådant 

 virke till stor del icke kan exporteras, medför detta också en minskning 

 af den till export dugliga virkesafkastningen. Dels därigenom, dels i 

 följd af de lägre prisen å de lägre kvaliteterna kommer värdet af trä- 

 varuexporten att sjunka. Att märka är också, att såväl kulturkostnaden 

 genomsnittligt blir större per år räknadt som ock att kulturtiden kom- 

 mer att upptaga en proportionsvis större del af omloppstiden i mån som 

 denna sänkes. ' 



Undersökning af enskilda träd kan i större eller mindre grad gifva 

 svar å många af dessa spörsmål, men alldeles icke å andra. Och i öfrigt 

 kunna ju sådana undersökningar på intet sätt gifva någon klarhet i 

 liufvudfrågan, nämligen huru stor och hurudan virkesafkastningen under 

 en omloppstid för de olika fallen kan med fullt utnyttjande af skogs- 

 teknikens hjälpmedel blifva. Behandling under en omloppstid af till- 

 räckligt stora profytor, därvid alla dessa faktorer tagas i betraktande, 

 .skulle kunna lämna svar å tlessa spörsmål, men ett för allmänheten 



' Att en nedgång i prisen för de större bredderna i förhållande till de smalare icke 

 bör medföra en sänkning af omloppstiden i samma proportion, framgår sålunda ock häraf. 

 Dock bör ju ett sådant förändradt prisförhällande i viss mån verka därtill, att en något 

 lägre omloppstid kommer att ställa sig mera ekonomisk. 



