256 IX MEMORIAM. 



Wahlbäck, föddes i Hjörneborg den 12 maj 1837. Efter att hafva genom- 

 gått läroverk i Björneborg och gymnasium i Åbo student den 2 september 

 1856, inskrefs N. såsom landtmäterielev, studerade vid svenska brukssociete- 

 tens förenämnda skogsinstitut vid Nora och aflade inför öfverstyrelsen för 

 landtmäteriet och forstväsendet i Finland föreskrifven ämbetsexamen, hvar- 

 efter han den 23 juni 1859 förordnades till forstkonduktör. Sin verksamhet 

 fick han genast förlagd till nordliga P"inland såsom t. f. forstmästare i Rova- 

 niemi revir, där han den 14 april 1863 blef ordinarie, hvarefter han den 

 24 juni 1866 befordrades till öfverforstmästare i Kemi inspektionsdistrikt. 

 Forststyrelsen, hvars öfverdirektör och chef vid denna tid var den allmänt 

 uppburne J- H. A. af Forselies, dröjde icke länge att begagna sig af Num- 

 melins förmåga och kännedom om sitt stora inspektionsdistrikt, utan inkal- 

 lade honom år 1877 för handläggning af bl. a. ärenden rörande inköp af 

 skogsmarker föi; statsverkets räkning. Väl inne i verket, stannade han sedan 

 därstädes kvar, erhöll hofråds titel och blef den 11 juni 1895 öfverdirektörs- 

 adjoint i styrelsen, på hvilken viktiga post, som närmast motsvarar sekreterare- 

 tjänsten i vår gamla skogsstyrelse, han kvarstannade till den 16 juli 1903, 

 då han erhöll ansökt afsked, emedan den nya kursen i Finlands politik fann 

 redskap äfven i forststyrelsen och samtidigt betog den gamle tjänstemannen 

 all lust att längre där arbeta. 



Naturligt är, att Nummelins insikter och mogna omdöme togos i an- 

 språk för en mängd viktiga kommittéer, bland hvilka följande företrädesvis 

 äga intresse för en svensk publik, nämligen kommissionen för undersöknin- 

 gen rörande flottleden i gränsälfvarna mot Sverige, kommittén för revision af 

 gällande stadganden angående anläggande af nybyggen och kronotorp, kom- 

 mittén till uppgörande af förslag till författning angående flottning af skogs- 

 alster, kommittén för utarbetande af förslag till allmän skogslag, ny författ- 

 ning angående nybyggeshemman och kronotorp samt systematisk plan till 

 kronoöfverloppsjordarnas slutliga disposition, försäljningen af virke från krono- 

 skogarna o. s. v. På gamla dagar gaf han upphof åt den finska föreningen 

 för skogskultur, hvars ende hedersledamot han var, och hvars betydelsefulla 

 verksamhet säkerligen länge skall bevara minnet af hans hängifna arbete till 

 skogens och skogssakens fromma. 



I det politiska och kommunala lifvet tog hofrådet Nummelin med allt 

 intresse del både såsom landtdagsman, stadsfullmäktig i Helsingfors, ordfö- 

 rande i drätselkammaren samt direktör i civilstatens änke- och pupillkassa. 

 Han tillhörde det gamla pålitliga och hederliga slaget af finska tjänstemän, 

 som satte fosterlandets välfärd framför allt annat samt »städse i fosterlandets 

 och folkets väl funnit ett ideal, värdt att lefva för». Hofrådet Nummelin 

 var emellertid icke blott skarp teoretiker och tränad praktiker, icke bara 

 tjänstemannen och kommunalmannen af högsta dignitet, han var äfven den 

 fint och älskvärdt belefvade sällskapsmannen, som hade sin glädje i det harm- 

 lösa skämtet och den pikanta anekdoten, gärna ställd i verklighetstrogen 

 kulturhistorisk miljö. De som höllo af honom — och dessa voro sanner- 

 ligen många — minnas med nöje, huru behagligt och angenämt man hade 

 det i hans underhållande och lärorika sällskap, där timmarna snabbt svunno, 

 tills man ändtligen vandrade hemåt i hans kära, vackra Helsingfors. 



I ett lyckligt äktenskap sedan den 25 augusti 1864 förenad med Augusta 

 Olivia Korsman efterlämnade hofrådet Nummelin änka samt tvä söner och 

 två döttrar. ^ g^g. 



