KKTER HVILKA GRUNDER BOK KOSTNADEN KÖR KLOTTNING FÖRDELAS? 265 



I de flottningsföreningar, där, likasom i Daläfvarnas, totala flott- 

 ningskostnaderna för bivattendragen uppgå till mer än dubbelt så myc- 

 ket som i liufvudälfvarna, är en sådan förändring af utomordentlig be- 

 tydelse. 



I liufvudälfvarna anses de olika virkesdimensionerna hafva betydligt 

 mindre inverkan på flottningssvårigheten än i bivattendragen. Jag ber 

 i detta fall få hänvisa till den »utredning af frågan om ändamålsenliga 

 bestämmelser rörande olika flottgodssorters jämförande med hvarandra i 

 afseende å flottningskostnadernas fördelning i Ljusne älf, Gimåns och 

 Indalsälfvens allmänna flottleder», som, på grund af Konungens be- 

 fallningshafvandes i Gäfleborgs, Västernorrlands och Jämtlands län för- 

 ordnande, blifvit verkställd af majoren WiLH. Prixzencreutz, öfver- 

 jägmästaren WlLii. Teden och flottningschefen A. E. Dandaxell. 

 Förrättningsmännen anföra i sitt utlåtande: »Det torde för hvar och en 

 med flottningsförhållanden förtrogen stå klart, att den större eller mindre 

 svårighet olika slag af flottgods förorsaka under vidtagandet af de olika 

 arbetsåtgärder, som gemenligen sammanfattas under benämningen flott- 

 ning, till hufviidsakljg del betingas af flottgodscts längd ocli^ — förutom vid 

 de längsta förekommande virkesdimensionerna — om ock i något mindre 

 grad af dess groflek eller tumtal. — — Hvad till förstone angår flott- 

 godsets längd så är dennas inverkan på flottningssvårigheten icke af 

 sådan art, att en större längd obetingadt och under alla förhållanden 

 är ägnad att innebära ökad svårighet vid flottningen, utan förhållandena 

 gestalta sig i stället på sådant sätt, att vid flottgodsets ökning utöfver 

 en viss längd dess framflottning ställer sig besvärligare och ägnad att 

 välla ökad kostnad, hvilket förhållande vid än ytterligare stigande snabbt 

 och ytterligare stegras, under det att återigen i och med virkeslängdens 

 nedgång under ett visst lägre mått någon lättnad i arbetet med själfva 

 framflottningen ej kan sägas uppstå, hvaremot genom virkets nedkapning 

 till än smärre längder en högst afsevärd olägenhet uppkommer vid 

 flottgodsets utsortering, hvilken olägenhet särdeles i stora och mycket 

 virkesförande vattendrag visat sig kunna vara af den allra betänkligaste 

 art och ägnad att välla såväl försening som fördyring vid flottningens 

 bedrifvande. 



Utgående från dessa obestridliga fakta hafva förrättningsmännen 

 sökt utfinna dels ett längdmått å flottgodset, utöfver hvilket mätt hvarje 

 ökning i längd är ägnad att medföra någon mera afsevärd ökning i 

 flottningssvårigheten, dels ett lägre längdmått, under hvilket mått en 

 minskning icke är af natur att underlätta framförandet af flottgodset. 

 Dessa båda pä sädana grunder bestämda mått borde vara väl ägnade 



Kurs. af förf. 



