EFTER HVILKA GRUNDER BÖR KOSTNADEN KÖR KLOITNIKG FÖRDELAS? 267 



vidtagna och där flottningen, under hela den tid undersökningen om- 

 fattar, handhafts af en och samma arbetsledare samt bedrifvits med 

 samma arbetssätt. Det är dock gifvet, att ett arbete af sådan art som 

 flottningsarbetet, ej skall kunna förete fullt likformiga resultat under olika 

 år. Allt för många obestämbara faktorer inverka. Af de viktigaste äro: 

 förhållandet mellan den förekommande virkeskvantitetens storlek och flott- 

 ledens kapacitet, vattentillgången, flottningstiden - — beroende på den 

 snabbare eller långsammare virkestillförseln från ofvanför belägna distrikt 

 och bivattendrag — • m. m. Hvad virkeskvantitetens storlek vidkommer 

 medför en ökning eller minskning af denna inom vissa gränser ej pro- 

 portionerlig förändring af flottningskostnaden. Variationerna hos flott- 

 ningskostnaden äro mindre än hos virkeskvantiteten både upp och ned, 

 ända till dess virkeskvantiteten stiger till sådan höjd, att flottleden öfver- 

 belastas, då kostnaderna förete skarpare ökning. På den ifrågavarande 

 delen af flottleden spelar vattentillgången en relativt underordnad roll. 



Å efterföljande grafiska tabeller är sågtimmer utmärkt med 



småvirkesmängden med flottningskostnaden = flottnings- 



svårigheten uttryckt i arbetstimmar med ^ ^ ^ och den reducerade 

 enheten enligt nu fastställd fördelningsgrund med 



I Dalälfvarnas Flottningsförening beräknas flottningssvårigheten för 

 virke af intill 



3 meters ( — lo fots) längd vara '/s och virke af 

 3 — 4 )> ( — 13 fots) i> » Va ^f virke om 



4 — 9 * ( — 29 fots) » , som alltså utgör en flottningsenhet. Om 

 denna beräknade flottningssvårighet sammanföUe med den verkliga, skulle 

 dessa kurvor i stort sedt vara likformiga. Se vi på tab. N:o i äro af- 

 vikelserna ej heller stora (undantag utgöra åren 1899, 1905 och 1906.) 

 Vidare framgår, att ökning af .sågtimrets (3 — 9 meters virket) stycketal 

 åtföljes af ökad flottningskostnad (undantag år 1907) och att äfven en 

 betydande ökning af småvirkets (3 meters virket) antal ej medför nämn- 

 värdt ökad flottningskostnad. Det är alltså uppenbart, att småvirket, 

 efter stycketal räknadt, kan flottas ofantlf|t mycket lättare än sågtimmer, 

 och det framgår äfven, att en dkning af reducerade stycketalet, förorsa- 

 kad af småvirket, ej medför sa)iiina o k it ing af flottningskostnaden, som 

 dä reducerade stycketalet stiger genom sågtimrets ökning. Häraf följer, 

 att mera än fem stycken af småvirket kunna flottas för samma kostnad 

 som en enhet af sågtimret. 



Huru förhåller det sig härmed i smärre vattendrag.- Erfarna flot- 

 tare i Dalälfvai nas bivattendrag anse, att virke intill omkring 20 fots 

 längd med 6 till omkring 10 tums toppdiameter är det ur flottningssyn- 

 punkt lämpligaste, att med ökning i längd öfver 20 fot och framförallt 



