EFTER HVII.KA ORUNOF.R BÖR KOSTNADEN KÖR FLOITNING FÖRDELAS? 277 



dessa småpinnar lika billigt, som om trädet indelats i 2 a. 3 ordinära 

 timmerstockar. Det bör alltså enligt min mening fastställas en viss mi- 

 nimikubikmassa för en till flottning anmäld klamp, vare sig denna fixe- 

 ras till 2 kbf som i Angermanälfven, i kbf. i Skellefteälfven eller 0,6 

 kbf. {7' X 3") som i Kalixälfven. Däremot anser jag en begränsning 

 uppåt icke hafva något berättigande, enär hvarje flottningsman vet, att 

 flottningskostnaden för timmerstockar, som hålla mer än 10 å ii tums 

 topp, okar i ofantligt mycket liögre grad än deras kubikniassa.^ Någon 

 anledning till att nedsätta flottningskostnaden för dessa värdefulla, nu- 

 mera tyvärr alltmera sällsynta stockar under den, som skulle drabba dem 

 enligt deras verkliga kubikmassa, kan väl icke förefinnas. Tvärtom borde 

 snarare en förhöjning af densamma vara berättigad, om man enbart tager 

 hänsyn till flottningskostnaden.» Här framhålies alltså ånyo, att en 

 kostnadsfördelning enligt virkets kubikmassa icke är tillfredsställande. 



Samme talare fortsätter: 



»Beträffande progressionen för långt virke i de olika tabellerna, se 

 vi, att denna är vida högre i de nordliga älfvarna, än i Ängermanälfvens. 

 Detta är endast beroende däraf, att de förra gälla för hela flottsystemet, 

 såväl bäckar och åar som älfvar, hvaremot den senare endast är afsedd 

 för Ängermanälfvens hufvudgrenar. De norr- och västerbottniska bäck- 

 flottlederna äro nämligen så smala och af sådan beskaffenhet i öfrigt, 

 att de svårligen tillåta framflottandet af längre virke än 27 fot, och 

 omöjligen kunna forsla stockar längre än 35 fot, hvarför man för dessa 

 längder måste stipulera en sådan höjning i flottningsumgälden, att denna 

 omöjliggör deras uttagande.» Där finna vi alltså återigen flottniugssvå- 

 rig/ieten, som den afgörande faktorn. 



Hvad Dalälfvarna vidkommer, är emellertid, som ofvan framhållits, 

 virkets kubikmassa ej ens lämplig som fördelningsgrund inom alla flott- 

 ningssvårighetsgrupper. Jag håller för sannolikt, att flottningssvårigheten 

 hos lika Ithiga stockar af olika groflek (mellan vissa gränser) kan följa 

 kubikmassan, men jag anser äfven, att en relativt liten längdökning med- 

 för något större ökning af flottningssvårigheten än af kubikmassan. 



Är flottningssvårigheten under alla förhållanden konstant for livar 

 och en af de olika dimensionerna? Härpå svarar jag obetingadt nej. En 

 viss dimensions flottningssvårighet är i första hand beroende på flottledens 

 beskaffenhet samt i viss mån på de olika dimensionernas förekomst. Ett 

 generellt uttryck för en viss virkesdimensions flottningssvårighet kan alltså 

 ej ernås. Detta måste beräknas med hänsyn till de olika förhållandena 

 inom olika flottleder. 



Utgående därifrån, att de uttryck för flottningssvårigheten hos små- 



' Kurs. af förf. 



Sitgsvirdsfareningtnt Tiätkri/i Al/m-trivn dil.u. IQ12. 20 



