1902— 1 91 2. 409 



kunde sålunda börja sitt egentliga arbetsår 1903 med 1,155 med- 

 lemmar. 



I midten af januari månad utsändes första hiiftet af SÅ-({!;s/'ir/-t/s- 

 foroiiiii^iiis tidskrift. Med tidskriftens tredje häfte kunde glädjande nog 

 som bilaga följa den kungl. propositionen om de nya skogslagarna. 



På Föreningens första årsmöte den 3 april 1903 å Grand hotell bief 

 detta skogslagstiftningsförslag föremål för öfverläggning. Ordföranden i 

 Riksdagens särskilda utskott n:r 2 (skogsutskottet), godsägaren HUGO 

 Tamm, redogjorde för skogsfrågans läge vid Riksdagen och efter en längre 

 diskussion beslöt Föreningen på förslag af sin ordförande att uttala sin 

 lifligaste önskan, att den pågående Riksdagen måtte besluta något verk- 

 ligt effektivt i lagstiftningsväg för skogsfrågans lösning. 



Denna förhoppning blef äfven verklighet, i det att de nya lagför- 

 slagen med betydande majoritet antogos af Riksdagen den 1 1 maj 

 1903. Den vunna segern för skogen blef större än man vågat hoppas 

 tack vare kraftiga förespråkare i Riksdagen — bland dessa icke minst 

 Skogsvårdsföreningens ordförande. 



Skogsvårdsföreningens första årsmöte var besökt af omkring 150 

 personer eller mera än något skogsmöte förut i vårt land. Anslutningen 

 till de årliga möten i mars eller april, hvilka från och med 1905 hållits 

 å Hasselbacken, har sedan blifvit allt talrikare och under de sista åren 

 ha de besökandes antal uppgått till öfver 400 personer (fig. 4). Dessutom 

 har Föreningen anordnat sju extra sammanträden eller diskussionsaftnar, 

 som äfven varit mycket talrikt besökta. 



Vid dessa möten, från hvilka — hvad årsmötena angår — fullstän- 

 diga stenografiska referat influtit i Föreningens tidskrift, ha behandlats 

 en mängd viktiga skogsfrågor af hufvudsakligen allmänt intresse, men 

 ibland äfven af mera fackmannaintresse. Dessutom hafva äfven smärre 

 utställningar anordnats i möte.slokalerna. Bland de viktigare diskussions- 

 ämnena, må här erinras om följande: 



Frågor rdra)idc de nya sl^ogslagariia eller skogslagstiftning. 



(1904) Huru bör afverkning bedrifvas eller efter afverkningen meil marken 

 törfaras, att skogens äterväxt ej uppenbarligen äfventyras. (Inledare j. 

 O. AF Zeh.én.) 



(1905) Förslaget till skyddsskogar inom Jämtlands län. (Inledare (iuNN.^R 

 Andersson.) 



(1905) Huru kunna skogsvärdsstjrelserna bäst gynna skogs\ärden i landet: 



(Inledare: J. E. Kinman.) 

 (1907) De nya skogslagarnas tillämpning. (Inledare: Henrik Carbonnier.) 



