SKOGSTRÄDKNS FRÖSÄTTNING HÖSTKN I912. 467 



blomningen. Tillgången kan således för hela landet betecknas som medel- 

 god. Den är rikast i Småland samt Norr- och Västerbottens län. (janska 

 god tillgång finnes äfven i öfriga delar af Norrland samt i Bergslags- och 

 östra distrikten. ICndast i södra distriktet är tillgången mera svag. För 

 i-åriga kottens beskaffenhet har ofvan redogjorts vid tal om tallens 

 blomning. 



Förra året inrapporterade kronojägarna i allmänhet endast svag till- 

 gång å i-årig kött i bestånden samt svag — medehnåttig förekomst å 

 fristående träd (se kartan å sid. 468). Fn jämförelse mellan denna karta 

 och kartan å sid. 469, som anger förekomsten af 2-årig tallkott i höst, 

 visar att denna nu af kronojägarna uppskattats högre än hxad som skedde 

 med i-åriga kotten förra året. Detta torde ofta vara fallet, då den i- 

 äriga kotten, sedan själfva blomningen är öfver, är ganska svår att skönja. 

 Det är emellertid glädjande, att det således åter föreligger ett ganska 

 godt kottar. Särskildt anmärkningsvärdt är, att det i år åter finnesmyc- 

 ket tallkott i Norrland, då säsongen igio — 191 1 också utmärkte sig för 

 riklig tillgång af 2-årig tallkott därstädes. Som vi nu också till nästa 

 är ha att förvänta god tillgång pä tallkott i större delen af Norrland, 

 ha således de fyra åren 191 1 — 1914 utmärkt sig genom tre goda kottar. 

 Annars har det hittills ansetts sä godt som ett axiom, att fröår skulle 

 inträffa så ytterst sällan i Norrland — vanligen blott hvart 10 år'. En 

 annan uppfattning har AucusT RENVALL", hvilken pä allra sista tiden 

 påvisat, att rika kottar hos tallen inom vissa undersökta socknar i norra 

 Finland och antagligen utmed hela skogsgränsen i Finland och Skandi- 

 navien inträfla hvart jtdje- 4:de år. 



Som den norrländska tallkotten förut ansetts kunna lämna blott ett 

 förhållandevis svagt fröutbyte, är det af intresse att erfara hurusom den 

 stora insamling af tallkott (omtalad i förra redogörelsen öfver skogsträ- 

 dens frösättning), hvilken skedde i Norrland vintern 1911, jäfvat denna 

 löreställning. I skogsvårdsstyrelsernas berättelser för är lyii inhämtas 



' T. H(erMELI.m). Föryngring och återväxt i norrl.Hriilska skogar, .\rsskrifl från För- 

 eningen för Skogsvård i Norrland 1905. 



Grenander, T.; Kort handledning i värden af öfre Norrlands skogar. Stockholm 1909. 



HoLMERZ, C. G. och ÖRTENDI..M), Th.: Om Norrbottens skogar. Bihang till Domän- 

 styrelsens underdåniga berättelse rörande skogsväsendet 1885. 



Örtenislad, Th.: Om skogar och skogshushållning i Norrland och 1 'alarna. Hihang 

 till Domänstyrelsens underdåniga berättelse rörande skogsväsendet iSgj. 



' RENVAi.t , August: Die periodischen Erscheinungen der Reproduktion der Kiefer 

 an der polaren Waldgrcnr.e. Helsingfiirs 1912. 



