IG SKOGSVARDSSTYRELSERNAS BERÄTTELSER I9II. 



måste därför läggas vid denna; att ett nyttigt arbete samtidigt åstad- 

 kommes är ju synnerligen förmånligt, särskildt om detta arbete eljest ej 

 skulle kommit till utförande, men det får ej inverka menligt pä hufvud- 

 saken, nämligen barnens undervisning i skogsodling och inpräntande af 

 intresse för skogens vård. I samband med öfriga uppgifter om skogs- 

 odling lämnas en redogörelse för planteringsdagarna och hvad därvid 

 utförts. 



Äfven åt de värnpliktige har ute å marken lämnats undervisning i 

 skogsodling. Genom tillmötesgående och intresse från befälets sida fingo 

 samtliga kompanier vid Upplands infanteriregemente utföra sådd och 

 plantering å en större kal backe i Uppsala stads närhet. Manskapet 

 deltog med lif och lust i arbetet, och det är att hoppas, att det stora 

 intresse för skogsodling af kala backar, som kom till synes vid dessa 

 arbeten, genom de värnpliktige måtte spridas ut i uppländska bygder 

 och bidraga till att de för Uppland utmärkande fula kala backarna snart 

 komma att klädas med skog. 



Till hvarje skogsvårdskommitté hafva öfverlämnats Skogsvärdsför- 

 eningens folkskrifter samt tidskriften Skogvaktaren jämte en del små- 

 skrifter i skogshushållning. Dessa böcker äro afsedda att utgöra små 

 skogsbibliotek för utlåning bland intresserade inom respektive socknar, 

 och enligt hvad från flera håll meddelats, har man ganska flitigt anlitat 

 desamma. 



I öfrigt hafva vid lämpliga tillfällen en del småskrifter i skogsämnen 

 utdelats till allmänheten. 

 s(.'ogsodliiig,ir. En synnerligen stor del af styrelsens verksamhet går helt naturligt 



ut på att understödja och uppmuntra skogsodlingsarbetet. Styrelsen vill 

 också framhålla, att skogsodlingssaken gått betydligt framåt, men några 

 omständigheter lägga dock fortfarande hinder i vägen för att arbetet 

 skall få den omfattning, som de många och stora kalmarkerna inom 

 länet erfordra. Af dessa hindrande orsaker är den tyngst vägande utan 

 gensägelse den knappa tillgången af medel, något som styrelsen i likhet 

 med de flesta andra skogsvårdsstyrelser ständigt måste framhålla såsom 

 i hög grad hämmande för verksamheten. 



En annan hindrande orsak är landtbrukets behof af betesmarker. 

 Utmarkens areal är särskildt i södra delen af länet ej stor i förhållande 

 till inägorna, och i de flesta fall användes därstädes hela eller åtminstone 

 största delen af hemmanens utmärker till kreatursbete. Därför äro sär- 

 skildt de mindre jordbrukarna ofta ej benägna att afstå sådana marker 

 för .skogsodling, ty dels måste ju betningen åtminstone inskränkas för 

 att skogsodlingen skall hafva utsikt att lyckas, och dels minskas gräs- 

 växten i den mån skogen växer upp och sluter sig. Särskildt hindrande 



