172 N. K. Nordenskiöld. 



Uti denna tabell är instrumentetets skala bibehållen, d. v. s. termometergra- 

 derna äro Celsii, men med nollpunkt förflyttad till 40 grader under isbildnings- 

 temperaturen eller den vanliga nollpunkten. Månaderna äro tagna i den ut- 

 sträckning, att till hvarjc månad blitVit räknadt sex pentader eller trettio da- 

 gar, med undantag af Augusti, som omfattar sju pentader. Sålunda grunda 

 sig: Januari medeltalen uppå observationer den 1 — 3üJan.; Februari medelta- 

 len uppå observationer den 31 Jan. — 1 Mars o. s. v. Denna afvikelse från 

 den vanliga månads-indelningen kan här, der det endast är fråga om dyg- 

 nets periodiska temperaturförändringar, ej leda till någon praktisk olägenhet. 

 Meteorologerna hafva tagit för plägsed, att benämna skillnaden emellan 

 dygnets högsta och lägsta värme iöv ,, dygnets teinperafur-oscillaf ion''. I ana- 

 logi härmed kommer — till vinnande af större tydlighet och korthet uti fram- 

 ställningen — skillnaden emellan temperaturen vid någon gifven tidpunkt af 

 dygnet och samma dygns medeltemjieratur att i det följande benämnas dyg- 

 nets temperatur elongation vid den ifrågavarande tidpunkten af dygnet. Be- 

 nämningen är lånad från läran om pendelsvängningar och vågrörelser, och 

 lånet torde vara berättigadt, emedan lufttemperaturens periodiska förändringar 

 kunna betraktas såsom svängnings-fenomen ondvring medeltemperaturen som 

 imagineradt jemvigtsläge, eller såsom vågrörelser der maximerna och mini- 

 merna föreställa vågberg och vågdalar. I stället för temperaturelongation 

 skulle man kunna begagna sig af uttrycket afvikelse från medeltemperaturen, 

 men benämningen tcmperatnrafvikelse torde lämpligast utesUitande användas 

 då fråga är om icke-periodiska tem|)eratnrafvikclscr, till hvilkas betecknande 

 den redan allmänt blifvit på sätt och vis förbehållen. Enligt definitionen 

 hafva vi: 



e ^=t — ^ 



ifall t är temperaturen för någon nppgifvcn tinnne, e denna timmes tempera- 

 turelongation, samt f( dygnets medeltemperatur. Känna vi en orts tempera- 

 turelongationer, så behöfva vi endast till temperaturen vid en gifven timme 

 addera denna timmes temperaturelongation 1 igen med ombytt tecken, för att 

 erhålla dygnets medeltemperatur. Har man flere tem|)eraturobservationer un- 

 der dygnet, så erliålles sannolikaste värdet up])å medeltemperaturen om till 

 aritmetiska medeltalet af de observerade tenn)eraturerna adderas aritmetiska 

 medeltalet af de till dem hörande temperaturelongatiouer tagna med omliytt 

 tecken. Temperaturelongatiouer till hvarje timme af dygnet fiimas uträknade 

 för ett stort antal orter, ehuru flertalet af meteorologer meddelat dem med 

 motsatt tecken mot h vad de enligt den of van gifna definitionen tilldelas, af 



