Om dygnets v ärmevariation i Hammarland på Åland. 187 



betydligt varmare äu i Helsingfors. Orsaken till detta, för orter som 

 ligga under nästan alldeles samma latitud-grad, oväntade fenomen är 

 att söka i Hammarlands insulara läge. Vi skola for tillfället töre- 

 ställa oss, att dygnets värmevariation i Helsingfors leranar en bild af 

 det normala, regelrätta, af alla lokala förhållanden oberoende, och se till, 

 hvilken modifikation häruti, det Åland omgifvande hafvet måste åstadkomma. 

 Under dagens lopp upphettas deii fasta jordytan betydligt mera än hafsytan, 

 hvilket har tillföljd, att under middagstiden, eftermiddagen och emot aftonen 

 den öfver landet iipj)värmda luften stiger uppåt i höjden och ersattes af 

 tyngre från hafvet tillströmmande sval luft Denna ifrån hafvet kommande 

 svala luftström sänker eftermiddags- temperaturerna på Åland under de af 

 oss supponerade normala. Undersökningar hafva å andra sidan visat, att 

 genom värmeutstrålningen från fasta jordytan luften i närheten af densamma 

 om natten blifver kallare än högre belägna luftlager. Då hafvet deremot 

 utstrålar mindre värme än landet, så måste om natten och morgonen den 

 varmare hafsluften undanträngas af tyngre från fasta landet tillströmmande kall 

 luft, hvilken sistnämnde återigen ersattes genom nedsäukniug af varmare luft 

 från högre regioner; en luftcirkulation, hvilken måste göra, att morgon-tempera- 

 turerna på Åland i verkligheten äro högre än de af oss supponerade normala. 

 Den dagliga variationen uti luftvexlingen emellan land och haf är sedan 

 länge bekant och till sin uppkomst förklarad. Der förhållanden tillåta dessa 

 luftvexlingar vinna den intensitet, att de blifva tydligt märkbara såsom be- 

 stämda vindar, få de namn af land- och sjö-vindar. Till framvisande af att 

 denna dagliga variation uti luftvexlingen emellan land och haf uppå antydt 

 sätt modifierar dygnets värmevariation, ej ellenast å Hammarland utan äfven 

 å andra kust-orter, äro tabellerna IV och V sammanställda. Uti tab. V 

 äro upptagne differenser emellan temperaturerna kl. 7 f. m. och 9 e. m. 

 för orter der vi kunna förmoda, att en daglig variation uti luftvexlingen 

 emellan haf och land bör vara märkbar; uti tab. V deremot enahanda 

 differenser för orter der någon dylik variation icke förefinnes *). Ett 



*) Tabellerna grunda sig uppå följande källor: Padua (ly^ ârg.) enligt Kämtz, Lehr- 

 buch d. Meteorologie; Plymouth (6 årg.) enligt Eklöf i Act. Soc. Scient. Fennicae. Tom. 

 II; Dublin (4 ârg.), Makerstoun (3 årg.), Utrecht (2 årg.) och München (7 ârg.) enligt 

 DovE i Abh. d. k. Akad. d. Wiss. zu Berlin aus d. J. 1856; Apenrade (2 årg.), Helsing- 

 fors (11 årg.), Kariska sundet (2 årg.) och Boothia Felix (2 '/2 årg.) enligt Hällström i 

 Act. Soc. Scient. Fennicae. Tom. I; Milano (20 årg.), Salzburg (15 årg.) Wien (11 årg.) 

 och Prag (20 årg.) enligt Jelinek i Denkschr. d. k. Acad. d. Wiss. Wien 1867; S:t Pe- 

 tersbourg (17 årg.) enligt Vesselofski i Repertorium für Meteorologie v. Kämtz. 1 Band, 



