302 N. K. Nordenskiöld. 



Tiden, som följes vid magnetiska och meteorologiska observatoriet i 

 Helsingfors, är icke den vanliga borgerliga, utan sann soltid. Termometer- 

 observationerna göras i skugga med tre eller fyra enligt Réaumurs skala 

 indelade qvicksilfvertermometrar; de östra och södra termometrarna äro fa- 

 stade vid fönster emot observatoriets gårdsplan, de vestra och norra vetta 

 emot den utanför liggande parken. Termometrarna äro indelade uti hela och 

 halfva grader, så att tiondedelar af grader med beqvämlighet kunna upp- 

 skattas; de befinna sig omkring tio fot öfver marken och tolf tum från 

 fönstret, genom en enkel mekanism kunna de i observations-ögonblicket 

 föras närmare intill fönstret, men återgå sedan af sig sjelfva till sitt ur- 

 sprungliga läge. Månads-summorna och medeltalen äro bildade dels vid 

 observatoriet, dels af mig; men emedan en betydlig del af observationsma- 

 terialet är ovidrördt af hvarje beräkning, så har jag vid uppgörandet af sam- 

 mandraget uti tab. I ansett lämpligast inskränka mig till tolfåriga medeltal, 

 hvarvid jag för hvarje månad begagnat mig af årgångar, som i möjligaste 

 mon äro fria från interpolerade observationer. Härigenom kom sammandraget, 

 att för skilda månader i allmänhet grunda sig uppå skilda årgångar, nemligen: 

 Januari och Februari 1845-1848, 1854—1856, 1858, 1860—1863; Mars, 

 April och Maj 1845—1847, 1853—1856, 1858, 1860—1863; Juni 1845 

 — 1856; Juli 1845 — 1847, 1853—1855, 1858—1863; Augusti 1844—1847, 

 1854—1855, 1858—1862, 1864; September, Oktober, November och December 

 1844—1847, 1853 — 1855, 1858, 1860—1863. 



De uti tab. I intagna talen äro likvisst ej medeltalen sådana de ome- 

 delbart erhållits från observatoriets journaler, utan hafva till aritmetiska me- 

 deltalen af de respektiva observationerna vissa små korrektioner blifvit fo- 

 gade. För att erhålla kännedom om beskatf enheten och sättet för anbrin- 

 gandet af dessa korrektioner, skola vi till en början föreställa oss, att vi 

 hafva att göra endast med ettåriga månatliga medeltal. Vi skola med 4> A> 



4 /22) Uii k\ beteckna de månatliga medeltalen för timmarna O, 1, 



2 22, 23, 24, och antaga att månaden innehåller m dygn. För 



att erhålla 4, tages aritmetiska medeltalet af observationer gjorda kl. O uppå 

 l:sta, 2:dra, 3:dje {m — l):te, »«:te dygnet uti månaden. För att er- 

 hålla /1, tages aritmetiska medeltalet af alla observationer gjorda en timme 

 efter de, hvilka blifvit använda till bildande af 4. Uppå analogt sätt er- 

 hållas medeltalen 4, t^, 4 42. ^3; det sist anförda fås genom att 



taga aritmetiska medeltalet af alla observationer gjorda en timme efter de, 

 hvilka blifvit använda till bildande af 421 eller 43 är lika med medeltalet af 

 observationer gjorda kl. 23 uppå l:sta, 2:dra, 3:dje {m — 1):te, 



