Om dygnets värmevariation i Helsingfors. 303 



tn.te dygnet uti månaden. För att erhålla ^4! böra vi i öfverenstämmelse 

 härmed bilda oss aritmetiska medeltalet af alla observationer gjorda en timme 

 efter de, hvilka blifvit använda till bildande af ^3, d. v. s. ^4 är lika med 



medeltalet af observationer gjorda kl. O uppå 2:dra, 3:dje, 4:de 



(m — l):te, m:te dygnet af den ifrågavarande månaden samt l:sta dygnet af 

 den derpå följande månaden. Dels tillfölje af den årliga värmeperiodicitetens 

 inflytande, dels tillfölje af icke-periodiska temperaturförändringar utfalla 4 och 

 4^ nästan aldrig fullt lika stora. Önska vi med de 25 bekanta talen 4, t^, 



4 Ù3, ^4 grafiskt framställa dygnets värmeperiodicitet i medeltal 



för månaden, antingen såsom en ständigt fortgående linie medelst parallel-ko- 

 ordinater, eller såsom en i sig sjelf återgående linie medelst polära koordinater, 

 så äro vi tvungne teckna linien diskontinuerlig vid dygnets begynnelse- och 

 slut-ögonblick. Denna diskontinuitet måste aflägsnas, om vi vilja underkasta 

 linien beräkning såsom periodisk funktion af tiden. Betecknar 0^ tempera- 

 turen vid timmen O af den ifrågavarande månadens l:sta dygn, samt 6>,„ + i 

 temperaturen vid samma timme af den påföljande månadens l:sta dygn, så 



är L — /04 ^ -^ '^^^; denna differens skola vi för korthetens skull beteckna 



med X. Under vintermånaderna af ett eller annat år kan, i Helsingfors, x 

 uppgå till ^ grad och derutöfver^ under sommarmånaderna till omkring ^ 

 grad, men vanligen har x ett värde emellan O.io och O.20 grader Réaumur. 

 Då vi ej hafva oss något närmare bekant om sättet för x:s beroende af 

 tiden, så är det naturligt, att vi fördela denna storhet likmässigt uppå alla 

 medeltalen. Vilja vi att den för diskontinuitet korrigerade värmelinien skall 

 gå genom den ursprungliga liniens begynnelsepunkt, så böra vi till n:te 



timmens medeltemperatur tillägga korrektionen —x. Men korrigera vi så- 

 lunda de särskilda timmarnas medeltemperaturer 4» ^u 4 42» 43» 



samt söka derefter deras aritmetiska medeltal, så finna vi detta lika med 



23 



<0 + ^ + '2 + + k2+*-13+Y^ 12 



-, eller — x större än månadens sanna 



24 ' 24 



^ + <i+/2+ + <2.+'23 + 'y 



medeltemperatur, som är lika med Der- 



före, om vi vilja att de korrigerade temperaturernas aritmetiska medeltal 

 skall vara lika med månadens sanna medeltemperatur , så böra vi från hvar 

 och en af de på ofvan anfördt sätt korrigerade temperaturerna subtrahera 



— z; eller hvilket kommer på ett ut, till den omedelbart från journalen er- 



