Om dygnets värmevariation i Helsingfors. 319 



dringar vore de7i verksammaste orsaken till de omdiskuterade olikheterna. 

 Huruvida denna min förmodan är grundad, har jag dock ej kunnat närmare 

 undersöka, emedan jag saknar tillgång till Prof. Pedersens afhandling, *) 

 som på bokhandelsväg ej är tillgänglig. 



En blick uppå de grafiskt uppdragna värmelinierna visar, i några fall, 

 ganska betydliga skillnader emellan tiderna för inträffandet af dygnets me- 

 deltemperatur för de Hällstromska observationerna och för magnetiska och 

 meteorologiska observatoriet. Under December månad om eftermiddagen är 

 skillnaden störst, den är då till och med omkring tre timmar; men vi finna 

 också genast orsaken härtill uti en, kl. 3 — 7 e. m. försiggående, särskild un- 

 dulation i dygnets värmelinie för magnetiska och meteorologiska observatoriet. 

 I allmänhet påträffar man uti dygnets värmelinier för enskilda årgångar, 

 utom maximet omkring kl. 2 e. m. och minimet omkring soluppgången, mindre 

 maxima och minima, hvilka under olika år förekomma vid olika tider af 

 dygnet. Om man . öfverhufvudtaget vill inlägga uti dessa små undulationer 

 någonting konstant, så måste man dock anse tiderna för deras inträff'aude — 

 och tillfölje deraf äfven den intensitet, med hvilken de äro skönjbara uti 

 fleråriga sammandrag af observationerna — i hög grad variabla och bero- 

 ende af icke-periodiska temperaturförändringar. 



Stundom gör man sig mödan beräkna observationer medelst Besselska 

 formeln, endast i akt och mening att bestämma tiderna för högsta och lägsta 

 värmen, utan att eljest draga någon nytta af den erhållna empiriska formeln. 

 Man kan dock, med mindre möda och lika stor säkerhet, finna dessa tider, 

 genom att medelst observationer i deras närhet bestämma sannolikaste kon- 

 stanterna uti eqvationen: 



t =^ a -\- bx -{- ex"- -\- dx^, 



der / antages betyda temperaturen för tiden a;; och sedan söka det värde 

 uppå X, som gör t till ett maximum eller minimum. Enligt minsta qvadrat- 

 metoden hafva vi till erhållande af sannolikaste värdena uppå konstanterna 

 a, b, c och d „normaleqvationerna": 



*) Det har ej varit mig möjligt utföra denna undersökning medeist uppgifterna uti 

 Prof. HoLTENS afhandling, emedan hiir föreivommer ett tryckfel uti uppgiften öfver de år- 

 gångar, som legat till grund för tabellen för Gyldenlevs bastion. På pag. 210 heter det 

 nemligen, att termometeriakttagelserna från denna lokal gjordes „fra ferste Juni 1846 til 

 31:te Maj 1850, altsaa i Lebet af 6 Aar", men från första Juni 1846 till 31:sta Maj 1850 

 förgick endast 4 år. 



